bet · H101UU4 · 2014-01-28 00:00:00 — Det föreslagna direktivet omfattar, till skillnad från det rambeslut (rådets rambeslut /977/RIF av om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete [dataskyddsrambeslutet]) som det avser att ersätta, även nationell behandling av personuppgifter som medlemsländernas behöriga myndigheter utför i syfte att förebygga, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. Utskottet har vid subsidiaritetsprövningen av förslaget konstaterat att de delar av förslaget som rör den renodlat nationella behandlingen av personuppgifter strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2011/12:JuU31). har instämt i utskottets bedömning (rskr. 2011/12:175). Utskottet har även yttrat sig till om förslaget till en allmän uppgiftsskyddsförordning (KOM(2012) 11). Utskottet anförde då att man betonar det polisiära och straffrättsliga områdets speciella karaktär och behovet av en särreglering av behandlingen av uppgifter inom de polisiära och rättsliga myndigheternas verksamhet. Utskottet förutsatte att det brottsbekämpande områdets särdrag och behov av särreglering respekteras i den allmänna uppgiftsskyddsförordningen (yttr. 2011/12:JuU6y). De upprepade tragedierna i Kommissionen har kallat EU:s medlemsländer till en särskild arbetsgrupp för (Task Force ) för att ta fram förslag på åtgärder som ska medföra att liknande olyckor kan undvikas . välkomnar arbetet på området men menar att mer kan göras inom ramen för det nuvarande regelverket. instämmer i kommissionens bedömning att effektiva rättssystem och tydliga åtgärder mot bedrägerier är faktorer som stöder ekonomin. Kommissionen anför att genom att den europeiska åklagarmyndigheten inrättas kommer brott mot den europeiska unionen att kunna lagföras på ett effektivare sätt. Utskottet anser, som tidigare nämnts, att förslaget om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet har i sitt utlåtande (2013/14:JuU13) uttryckt att man i och för sig delar kommissionens uppfattning att det är av stor vikt att på ett effektivt sätt kunna bekämpa brott mot EU:s ekonomiska intressen. Utskottet anser emellertid att kommissionen inte har kunnat visa att syftet med förslaget, dvs. att på ett effektivt sätt bekämpa brott mot EU:s ekonomiska intressen, inte kan uppnås genom åtgärder på nationell nivå, t.ex. med stöd av det mellanstatliga samarbete som bl.a. Eurojust erbjuder. Utskottet noterar att Eurojusts fulla potential inte är känd eftersom alla medlemsstater ännu inte har genomfört det senaste Eurojustbeslutet (2009/426/RIF). Det kan även finnas skäl att avvakta att direktivet om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (KOM(2012) 363) blir färdigförhandlat och genomfört innan man drar några slutsatser om huruvida målen för den planerade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna. Kommissionen har enligt utskottets uppfattning inte heller visat att målen för den föreslagna åtgärden bättre kan uppnås genom ytterligare åtgärder på EU-nivå än på nationell nivå. Utskottet uppmärksammar även att medlemsstaternas resultat beträffande utredningar av åtal för brott mot EU:s ekonomiska intressen varierar stort. Utskottet anser att det är oproportionerligt att försöka komma till rätta med ett problem som huvudsakligen endast gäller vissa medlemsstater genom att införa en ordning som på ett ingripande sätt träffar samtliga medlemsstater. Vidare anser utskottet att förslaget är så långtgående att man måste ifrågasätta om inte de föreslagna åtgärderna går utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet med förslaget. Det torde finnas andra mindre långtgående alternativ för att uppnå målet, t.ex. att genom ytterligare åtgärder förebygga brott mot EU:s intressen. I utskottets yttrande om kommissionens arbetsprogram (yttr. 2012/13:JuU2y) anförde utskottet att ett förslag om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet måste föregås av en grundlig analys där även andra alternativ beaktas. Utskottet vill återigen anföra att kommissionen bör överväga andra mindre långtgående och mindre ingripande alternativ för att på ett effektivt sätt kunna bekämpa brott mot EU:s ekonomiska intressen. Ny strategi för området för frihet, säkerhet och rättvisa Stockholmsprogrammet, som antogs av , anger grunderna för prioriteringar inom området för frihet, säkerhet och rättvisa –2014. Detta program är av stor strategisk betydelse och har gett en långsiktig vision för det arbete som bedrivs på området. Den period som Stockholmsprogrammet avser närmar sig sitt slut och det behövs en ny strategi för arbetet på området. Av artikel 68 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt framgår att det är Europeiska rådets uppgift att fastställa strategiska riktlinjer för lagstiftningsprogrammet och den operativa programplaneringen på området. Enligt utskottets uppfattning är det av stor betydelse att rådet (rättsliga och inrikes frågor) får en ledande roll i förberedelserna för att ta fram riktlinjerna, utvecklingen av dessa och även i arbetet med att genomföra riktlinjerna. vill understryka vikten av att arbetet med att ta fram de nya riktlinjerna är transparent och att EU:s institutioner, medlemsstaterna och medborgarna är nära involverade i arbetet. Det bör även finnas en uppföljningsmekanism för att övervaka genomförandet av den nya strategin. Det är av avgörande betydelse att alla EU-institutioner, och därmed även kommissionen, åtar sig att främja de mål som anges i den kommande strategin. Kammaren har med stöd av 10 kap. 5 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och skriftligt utlåtande. har dubbla uppgifter vad gäller Europeiska unionen. För det första ansvarar utskottet för beredning av övergripande frågor som rör Europeiska unionen, såsom kommissionens arbetsprogram. För det andra ansvarar utskottet enligt riksdagsordningen för att följa EU-frågorna inom sitt beredningsområde som fackutskott. Syftet med utlåtandet är att i ett tidigt skede skapa debatt kring frågor i kommissionens arbetsprogram och att redovisa olika synpunkter som kan vara av värde i den fortsatta hanteringen av frågorna. Arbetsprogrammet har ett annat upplägg än de ordinarie arbetsprogrammen. Med anledning av valen till och att den nuvarande kommissionen avgår fokuserar arbetsprogrammet i huvudsak på genomförande av befintliga förslag och innehåller enbart ett begränsat antal nya förslag. Detta innebär att redan har behandlat många av de frågor som tas upp i arbetsprogrammet, exempelvis i utlåtandet om kommissionens arbetsprogram (2012/13:UU4). Vidare har fackutskotten i redovisat synpunkter på en rad frågor med anknytning till arbetsprogrammet i utlåtanden som lämnats . En förteckning över dessa utlåtanden finns i bilaga 2 till detta utlåtande. Utskottet är liksom regeringen i faktapromemorian positivt till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ då det underlättar medlemsstaternas planering av EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring EU:s lagstiftningsprocess. Utskottet konstaterar att prioriteringarna i arbetsprogrammet i huvudsak ligger i linje med svenska prioriteringar och att det är positivt att tillväxt- och konkurrenskraftsfrågorna ges stort utrymme. Nedan kommenterar utskottet vissa av de frågor och initiativ som tas upp i arbetsprogrammet. Prioriteringarna i kommissionens arbetsprogram är till stor del inriktade på att hantera den ekonomiska krisen och att främja tillväxt och sysselsättning. Kommissionen konstaterar att tecken på återhämtning börjar bli synliga i EU men att tecknen ännu är svaga och att reformprocessen måste fortsätta med högt tryck. Utskottet vill, liksom i förra årets utlåtande om kommissionens arbetsprogram (2012/13:UU4), understryka vikten av att i tider av ekonomiska svårigheter värna om ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden, däribland migration, frihandel och utvecklingssamarbete. Unionen måste hålla sina dörrar öppna i kontakterna med andra länder inom såväl utvidgningsprocessen som det östliga partnerskapet och Medelhavssamarbetet. Principen om att värna ett öppet bör därmed vara grundläggande i alla initiativ och program som kommissionen arbetar med under återstoden av sin mandatperiod. Utskottet instämmer i det kommissionen skriver om att de kommande valen till utgör en viktig möjlighet till en bred debatt om hur vi kan skapa ett mer enat, starkare och öppnare . Den ekonomiska och monetära unionen I sitt utlåtande om kommissionens arbetsprogram (2012/13:UU4) konstaterade utrikesutskottet att har ett uppenbart intresse av att euroområdet står starkt och stabilt och att de länder som drabbas av betydande ekonomiska problem också kan lösa dessa. Ytterst handlar det om att hålla samman och att undvika allvarliga sociala motsättningar. understryker i sitt yttrande att det i huvudsak stöder den inriktning som kommissionen anger i arbetsprogrammet. instämmer i kommissionens bedömning att det är nödvändigt att slutföra arbetet med de många tillväxtfrämjande förslag som är under behandling i lagstiftningsprocessen och att påskynda genomförandet av förslagen. ser vidare positivt på de nya initiativ som kommissionen anger vad gäller uppföljning av grönboken om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin, ramar för krishantering och krislösning för andra institut än banker. instämmer i detta. I övrigt ansluter sig utskottet till finansutskottets ställningstaganden om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen, ramen för återhämtning och rekonstruktion av banker samt insättningsgarantisystem. Rättsliga frågor och säkerhet Som utrikesutskottet har framhållit ovan bör principen om att värna ett öppet vara grundläggande i alla initiativ och program som kommissionen arbetar med under återstoden av sin mandatperiod. Denna öppenhet är särskilt nödvändig vad gäller den alarmerande situationen i . Det är inte bara angeläget att EU och medlemsstaterna stöder det humanitära arbetet i regionen utan även att EU:s medlemsstater visar solidaritet genom att ta sitt ansvar så att de personer som kommer till EU och är i behov av internationellt skydd bereds detta. Samtliga medlemsstater måste även ta ansvar för att, i samråd med UNHCR, ge skydd åt fler genom vidarebosättning. Liksom justitieutskottet välkomnar utrikesutskottet i sitt yttrande att huvudtemat i kommissionens arbetsprogram är genomförande och resultat. vill, liksom i flera tidigare utlåtanden om kommissionens arbetsprogram, understryka vikten av att genomförandet av unionens politik ständigt förbättras genom att de instrument som finns görs mer effektiva och moderniseras för att anpassas till dagens och morgondagens utmaningar. instämmer med justitieutskottet om vikten av att genomföra befintlig EU-lagstiftning och se till att EU-reglerna genomförs och tillämpas korrekt och följs strikt. Utskottet vill framhålla att EU inte enbart är ett ekonomiskt samarbete utan även en union av värderingar. Enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen ska unionen bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet välkomnar att kommissionen kommer att presentera ett ramverk för hur EU kan reagera i situationer där de grundläggande värderingarna och rättsstatsprincipen verkar vara hotade i medlemsstaterna. Kommissionens ordförande framförde i sitt tal om tillståndet i unionen 2013 att ramverket inte innebär att den nationella suveräniteten eller demokratin begränsas men att det behövs en EU-mekanism som kan tillämpas när grundläggande principer står på spel. Utskottet anser att det är angeläget att värna EU:s grundläggande värderingar och kommer att få anledning att återkomma till frågan när initiativet väl presenteras. ansluter sig i övrigt till justitieutskottets ställningstaganden i fråga om en europeisk åklagarmyndighet, direktivet om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området och förslaget till en allmän uppgiftsskyddsförordning. Utskottet ansluter sig även till justitieutskottets ställningstaganden om de upprepade tragedierna i , effektiva rättssystem och en ny strategi för området för frihet, säkerhet och rättvisa. Utskottet instämmer i kommissionens bedömning att ett enat EU är ett mer effektivt EU på det internationella planet. Utskottet framhöll i utlåtande /13:UU4 om kommissionens arbetsprogram att i ljuset av den ekonomiska krisen och efterföljande maktförskjutningar behövs EU mer än någonsin för att utveckla globala normer och institutioner. För att EU ska stärka sin ställning som global aktör krävs därför att ekonomier och konkurrenskraft stärks. Kopplingen mellan EU:s ekonomiska utveckling och EU:s politiska inflytande globalt är tydlig. I en globaliserad värld står EU:s medlemsstater inför gemensamma utmaningar och möjligheter. Utskottet vill därför betona vikten av att motverka eventuella tendenser till försvagning av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och välkomnar att diskuterade dessa frågor. hade utskottet en överläggning med kabinettssekreterare om de frågor på Europeiska rådets dagordning som faller inom ramen för utrikesutskottets beredningsområde.1[ Protokoll 2013/14:8. Ledamöterna för MP, SD och V anmälde avvikande meningar.] I slutsatserna från mötet i den 19–uppmanar stats- och regeringscheferna den höga representanten att i nära samarbete med kommissionen göra en bedömning av effekterna av förändringar i världsläget och att, efter samråd med medlemsstaterna, lämna en rapport till om utmaningarna och möjligheterna för unionen. Utskottet välkomnar detta och att avser återkomma till frågan om ett stärkt försvarssamarbete . I detta sammanhang vill utskottet lyfta fram ett gemensamt meddelande från kommissionen och den höga representanten från , (2013) 30 EU:s övergripande strategi för externa konflikter och kriser. Dokumentet innehåller förslag för att stärka samstämmigheten i EU:s externa relationer avseende konflikt- och krishantering, den s.k. samlade ansatsen. Kommissionen och den höga representanten framhåller bl.a. vikten av att utveckla en gemensam strategisk vision för hantering av konflikt- och krishantering, stärka EU:s förebyggande arbete, stärka banden mellan EU:s interna säkerhet och externa säkerhet, förbättra användningen av EU-delegationerna och vidareutveckla partnerskap med regionala och internationella aktörer. Genom den europeiska utrikestjänsten finns det enligt utskottet bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s globala agerande än tidigare och ökade möjligheter att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. Som utskottet framhöll ovan vinner EU i inflytande och trovärdighet globalt på att stå enat och agera gemensamt och utskottet välkomnar därför förslag på stärkt samstämmighet och effektivitet i EU:s externa relationer. Utskottet anser att utvecklingsfrågorna är en viktig del av den samlade ansatsen och välkomnar att kommissionen och den höga representanten lyfter fram sambandet mellan säkerhet och utveckling i dokumentet. Utskottet vill framhålla vikten av en samstämmig EU-politik även utanför området externa konflikter och kriser. Den svenska politiken för global utveckling beslutades för att bl.a. möta de utmaningar som identifierades i millenniedeklarationen och har länge arbetat aktivt med EU:s samstämmighetspolitik för utveckling. Att analysera utvecklingsperspektivet vid politiska beslut inom olika områden är grundläggande för att identifiera lösningar på globala utmaningar och bidra till utveckling. Detta gäller exempelvis EU:s politik på jordbruks-, fiske-, handels- och miljöområdet. Utskottet vill framhålla att en viktig del i EU:s samstämmighetsarbete är ett effektivt samarbete mellan de olika institutionerna, såsom kommissionen, rådet och utrikestjänsten, inklusive EU-delegationerna runt om i världen. Utskottet välkomnar därför att detta samarbete lyfts fram i meddelandet om EU:s övergripande strategi för externa konflikter och kriser. Utskottet konstaterar att det pågår en diskussion om globala utvecklingsmål och att arbetet bl.a. kommer att ske inom ramen för arbetsgruppen för hållbara utvecklingsmål (sustainable development goals) och inom för finansiering av hållbar utveckling. antog rådet slutsatser för utvecklingsramverket baserade på kommissionens meddelande Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid (KOM(2013) 92). Kommissionen aviserar i arbetsprogrammet att ett uppföljande meddelande om utvecklingsramverket kommer att presenteras . Utskottet kommer att fortsätta att följa processen på basis av kommissionens kommande förslag och vill i sammanhanget påminna om sitt utlåtande /13:UU18 Granskning av kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling . I utlåtandet instämde utskottet i stort med den inriktning som kommissionen föreslog i sitt meddelande och ställde sig bakom ambitionen att integrera uppföljningen av + 20 i den globala utvecklingsdagordningen . Utskottet ansåg att meddelandet utgör en god grund för framtida diskussioner och att det är viktigt att EU kan enas om ett antal principer inför den globala debatten om utvecklingsramverket . I utlåtandet lyfte utskottet även fram ett antal prioriterade områden. Utskottet anser liksom kommissionen att bidrar till att befästa fred och stabilitet längs EU:s gränser och till att främja grundläggande värderingar och demokrati. Utvidgningen återknyter till den tanke om ett enat som lever i fred på vilken hela det europeiska samarbetet vilar. I betänkande 2012/13:UU10 om verksamheten i EU 2012 betonade utskottet att EU:s engagemang för utvidgningsprocessen gagnar såväl unionen som de länder som eftersträvar medlemskap och att detta budskap måste lyftas fram tydligt för allmänheten för att öka förståelsen och stödet för utvidgningen. Kommissionen lyfter fram grannskapspolitiken och undertecknandet av avtal med länder i det östliga partnerskapet som särskilt viktigt. Det östliga partnerskapet, som tillkom på polskt-svenskt initiativ, är strategiskt viktigt för hela EU. Utskottet välkomnar därför de framsteg som har gjorts och som formaliserades vid det östliga partnerskapets toppmöte i den 28–. Vid mötet paraferades frihandels- och associeringsavtal med och . Utskottet konstaterar att dessa avtal är de mest långtgående associerings- och frihandelsavtal som har erbjudits länder som inte är kandidatländer och att det nu är av stor vikt att avtalen kan undertecknas . Kontakter människor emellan är en viktig del i ett närmande mellan EU och länderna i grannskapet och kan inspirera till demokrati och modernisering. Utskottet välkomnar därför att kommissionen föreslog att medborgare i skulle undantas från viseringskrav vid inresa till eftersom har nått alla riktmärken som har satts upp. Förslaget kommer att diskuteras av och rådet. Utskottet konstaterar att associerings- och frihandelsavtal med och inte kunde undertecknas respektive paraferas vid toppmötet i . I ett gemensamt uttalande av kommissionens ordförande och ordföranden för om slås fast att undertecknandet av associerings- och frihandelsavtalet ger det bästa stödet till den ukrainska ekonomin, reformagendan och moderniseringen. Utskottet instämmer i denna uppfattning och anser att den ekonomiska utvecklingen och moderniseringen i det östliga partnerskapet gynnar såväl länderna själva som EU och grannländerna. Utskottet vill betona att det ska stå varje land fritt att välja sin relation till EU. Det är enligt utskottet viktigt att framhålla att dörren fortsatt står öppen för de länder som söker en närmare politisk och ekonomisk associering med EU och att unionen är redo att underteckna associerings- och frihandelsavtal så snart länderna själva önskar det och uppfyller alla uppsatta kriterier. Detta ligger även i linje med principen mer-för-mer som har etablerats inom ramen för grannskapspolitiken. Kommissionens arbetsprogram har i övrigt inte gett upphov till någon särskild hantering eller några särskilda iakttagelser. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Kommissionens arbetsprogram 2014 – motiveringen (MP) av (MP). Fokus i kommissionens arbetsprogram ger möjligheter att se närmare på hur skyddet för mänskliga fri- och rättigheter i allmänhet, och om skydd för de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i synnerhet, tillämpas inom unionens institutioner och medlemsländer vid genomförandet av redan beslutade åtgärder. Detta är särskilt viktigt i frågor som faller inom såväl Stockholmsprogrammets som andra aktiviteters områden. Detta gäller även inom ramen för de föreslagna nya prioriteringarna för . Ökad överstatlighet i förslag på lagstiftning från kommissionen bör förhindras. Vad gäller kommande ny strategi för området frihet, säkerhet och rättvisa vill anföra följande. Stockholmsprogrammet avslutas vid utgången av 2014. Innan arbetet med en ny strategi påbörjas är det av största vikt att arbetet med den nuvarande följs upp och utvärderas och att detta sker på ett sätt som inkluderar såväl medlemsstater och icke-statliga organisationer som medborgare i medlemsstaterna. Här måste erfarenheterna av vidtagna åtgärder tas till vara, särskilt i frågor som rör effekter för utövande och skydd av mänskliga fri- och rättigheter. Tyvärr har arbetsgruppen för , som presenterade sina förslag, inte lärt sig något av den senaste tragedin utanför den italienska ön där över 350 migranter drunknade . I stället för att föreslå konkreta åtgärder för att förbättra EU:s möjligheter att rädda migranter i sjönöd, vilket är vad som desperat behövs, fokuserar kommissionen återigen på gränskontroller. Kommissionen föreslår att militära styrkor ska kunna involveras för att försvara EU:s gränser mot migranter. Kommissionen föreslår också att EU ska samarbeta med nordafrikanska stater om gränsbevakning. Under förevändningen att det handlar om att förhindra trafficking försöker de förskjuta EU:s externa gränser till den afrikanska nordkusten. Det föreslås förvisso några konkreta saker, som en utredning om användandet av humanitära visum, vilket är positivt. Fokus ligger dock på gränskontroller och att få hjälp av tredjeländer med detta. Det som behövs är säkra och lagliga vägar för att ta sig in i unionen och söka asyl. vill att lagliga vägar skapas. Det kan göras på många olika sätt och ske genom en kombination av åtgärder. EU:s medlemsstater kan börja använda humanitära visum, så att de som flyr kan få visum för att ta sig till EU för att söka asyl. Den möjligheten finns i lagstiftningen och behöver bara börja användas. Då skulle migranter slippa ta hjälp av flyktingsmugglare och ta de farliga rutterna över t.ex. i undermåliga båtar. Det borde också vara möjligt att söka asyl på EU-beskickningar i länder utanför EU. Gemensamma vidarebosättningsprogram inom EU skulle också kunna förändra mycket. Bara ett fåtal av EU:s medlemsstater tar emot kvotflyktingar (är en av dem). Om alla tog emot lika många kvotflyktingar som skulle många flyktingläger kunna stängas. I har vi dessutom ett öppet system för arbetskraftsinvandring (inte bara högkvalificerad arbetskraft är välkommen, utan alla, om de har fått ett jobberbjudande i med lika bra villkor som andra i ) och därför går det att lagligt komma till på det sättet. Om fler EU-länder öppnade för arbetskraftsinvandring skulle det vara ytterligare en laglig väg för migranter. Dessutom borde transportörsansvaret avskaffas så att inte flygbolag, båtbolag eller båtägare straffas om de har med sig personer som inte har rätt papper.