bet · H101UbU16 · 2014-01-17 00:00:00 — Förändringarna i studiestödslagen (1999:1395) innebär utökade möjligheter för äldre studerande att finansiera sina studier med studielån som skuldsättningen inte blir för hög för den enskilde. Utskottet vill vidare i sammanhanget också framhålla att ställde sig bakom ett förslag som möjliggör att studiemedel kan lämnas till en studerande trots att han eller hon har bristande äldre studieresultat, om de tidigare studierna har bedrivits (prop. 2012/13:133, bet. 2012/13:UbU19, rskr. 2012/13:272). När det gäller frågan om studietakt vill utskottet påminna om att man enligt gällande regelverk kan få studiemedel för heltidsstudier och för deltidsstudier på av heltid (3 kap. 5 och 11–13 §§ studiestödslagen). Utskottet anser mot bakgrund av den beslutade höjningen av åldersgränsen för rätten till studiemedel och gällande regelverk att någon åtgärd från inte är motiverad när det gäller studievillkoren för äldre arbetslösa som omskolar sig. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub380 (M). När det slutligen gäller frågan om att inleda en översyn av rätten till studiemedel för viss praktik som ligger utanför den ordinarie utbildningen vill utskottet anföra följande. Utskottet är medvetet om att möjligheten till praktik som är i linje med den valda utbildningen men som ligger utanför den ordinarie utbildningen sannolikt är till nytta för den studerande i den fortsatta utbildningen. Praktik utanför utbildningen är även ett bra sätt att få arbetslivserfarenhet, vilket i förlängningen också kan leda till en anställning efter avslutad utbildning. Mot detta ska bl.a. ställas risken för en ökad skuldsättning bland studerande och en försämrad genomströmning i utbildningen om en ökad möjlighet till att få studiemedel vid praktik utanför utbildningen skulle införas. I sammanhanget vill utskottet också påminna om den beslutade sänkningen av fribeloppet, se ovan, som ytterligare förbättrar möjligheterna för studerande att arbeta och därmed utöver inkomster från arbetet också skaffa sig arbetslivserfarenhet. Utskottet anser sammantaget att övervägande skäl talar för att nuvarande ordning ska bestå och avstyrker motion 2013/14:Ub385 (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om avskrivning av delar av studieskulderna för högskoleutbildade i bristyrken på landsbygden. Jämför reservation 4 (MP, V). I kommittémotion 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att möjligheten att erbjuda avskrivning av delar av enskilda studerandes studieskulder ska utredas för att förbättra tillgången på högskoleutbildad personal i bristyrken i områden med stora rekryteringsproblem. På många håll på landsbygden finns det enligt motionärerna rekryteringsproblem när det gäller yrken som kräver högskoleutbildning, exempelvis inom vårdyrkena. Utskottet ansåg vid behandlingen av ett närliggande yrkande vid /11 att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna (bet. 2010/11:UbU16 s. 11). Utskottet vidhåller sin uppfattning även i det fall det är fråga om avskrivning av endast en del av studieskulden och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub394 (V) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om studerandes ogiltiga frånvaro och dess inverkan på familjeekonomiska bidrag och om inackorderingstillägg för studerande vid nationellt godkända idrottsutbildningar. Ogiltig frånvaro och dess inverkan på familjeekonomiska bidrag I motion 2013/14:Ub282 av (FP) efterfrågas en översyn av regelverket gällande förlorad rätt till studiehjälp på grund av ogiltig frånvaro i gymnasieskolan, vilket leder till att andra familjeekonomiska bidrag påverkas. Enligt motionären är det viktigt att motverka skolk. När rätten till studiebidraget förloras påverkas i regel hela familjens ekonomi. Förlorad rätt till studiehjälp bör enligt motionären vara tillräckligt kännbart i de flesta fall utan att familjens andra familjeekonomiska bidrag också påverkas. Inackorderingstillägg och nationellt godkända idrottsutbildningar Reglerna för inackorderingstillägg för studerande vid nationellt godkända idrottsutbildningar bör enligt motion 2013/14:Ub461 av (C) ses över så att de blir enhetliga oavsett om den studerande bedriver gymnasiestudier vid en skola eller vid en fristående skola. Ogiltig frånvaro och dess inverkan på familjeekonomiska bidrag Studiehjälpen betalas i allmänhet ut från det att man har fyllt . Den består i huvudsak av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. Studiebidraget uppgår till och betalas ut för ett normalt läsår . Det extra tillägget kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och uppgår till 855, (2 kap. 1, 3 och 7 §§ studiestödslagen [1999:1395]). En särskild utredare fick i uppdrag att se över studiehjälpen i sin helhet och anpassa studiestödet till nya studerandegrupper. Uppdraget omfattade också att modernisera, effektivisera och renodla studiehjälpen (dir. 2011:122). När det gäller ogiltig frånvaro sammanfattar studiehjälpsutredning i sitt betänkande Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) sina förslag i huvudsak enligt följande (s. 27 f.). Dagens regelverk innebär att en studerande som har mer än några enstaka timmars ogiltig frånvaro under en månad inte anses bedriva heltidsstudier och att han eller hon därmed förlorar sin rätt till studiehjälp. Utöver studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg riskerar eleven och dennes vårdnadshavare också att gå miste om en rad familjeekonomiska bidrag, som är kopplade till rätten till studiehjälp. Effekterna av en kortvarig olovlig frånvaro blir då oproportionerliga. Därför föreslås en ordning som innebär att när en studerande har ogiltig frånvaro, som är – upprepad och uppgår till minst fyra lektioner ska studiebidrag för inte lämnas – upprepad och uppgår till minst sexton lektioner under fyra på varandra följande veckor, ska studiehjälp inte lämnas – sammanhängande och uppgår till minst ska studiehjälp inte lämnas. Personliga omständigheter bör kunna beaktas genom att förslag förs fram om en regel som stadgar att vid synnerliga skäl kan studiehjälp lämnas trots att den studerande har ogiltig frånvaro i sådan omfattning att studiehjälpen skulle ha dragits in. Förslaget innebär att elevens skolk beivras på ett tidigt stadium och att beloppet som dras in blir skäligt i förhållande till omfattningen av den ogiltiga frånvaron. Skolan hinner då påbörja arbetet med att uppmärksamma, utreda och åtgärda den ogiltiga frånvaron innan rätten till studiehjälp upphör och de bidrag som är kopplade till denna också dras in. Betänkandet bereds i (). Utskottet kan konstatera att studiehjälpsutredning har lämnat förslag som delvis ligger i den riktning som efterfrågas i motionen. Utskottet anser dock att den pågående beredningen av betänkandet års studiehjälpsutredning inte bör föregripas och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub282 (FP). Inackorderingstillägg och nationellt godkända idrottsutbildningar Ekonomiskt stöd för inackordering ges i vissa fall som ett kommunalt stöd och i vissa fall som ett statligt inackorderingstillägg. Hemkommunen har enligt 15 kap. 32 § skollagen (2010:800) ansvaret för att ge ekonomiskt stöd till de elever inom det offentliga skolväsendet (gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning eller påbyggnadsutbildning på komvux) som behöver inackordering. Stödet ska ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant, ska det betalas ut med lägst en trettiondedel av prisbasbeloppet för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Statligt inackorderingstillägg enligt studiestödslagen och studiestödsförordningen (2000:655) kan ges till elever utanför det offentliga skolväsendet (folkhögskolor, fristående gymnasieskolor, riksinternatskolor m.fl.). Inackorderingstillägget ska bidra till att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan de som studerar på hemorten och de som tillfälligt måste bosätta sig på annan ort för att gå den utbildning de valt. För att uppfylla villkoren för att anses vara i behov av inackorderingstillägg ska en studerande gå på en motsvarande utbildning som inte finns på hemorten inom två timmars restid från föräldrahemmet. Studieorten ska vidare ligga på sådant avstånd från föräldrahemmet att den studerande inte kan resa . Beroende på avståndet, enkel resväg, mellan hemmet och skolan beviljas inackorderingstillägg med ett schablonbelopp som uppgår till lägst 1 190 och högst (2 kap. 2, 3 och 7 §§ studiestödslagen, 2 kap. 2 och 8 §§ studiestödsförordningen och 1 kap. CSNFS 2001:6). Utöver riksrekryterande idrottsutbildningar, s.k. riksidrottsgymnasier, finns det sedan gymnasiereformen (Gy 2011) även nationellt godkända idrottsutbildningar (jfr 5 kap. 27–30 §§ gymnasieförordningen [2010:2039]). Sådana idrottsutbildningar kan anordna ämnet specialidrott inom programfördjupningen och det individuella valet. Specialidrott får även läsas som utökat program. Även om dessa utbildningar ska ha en tydlig elitidrottskaraktär och således inte bara är ett nationellt program med mer idrott än vanligt, är det inte utbildningar som i fråga om struktur, innehåll och examensmål avviker från vad som annars gäller för nationella program. Statligt inackorderingsstöd lämnas således inte för en nationellt godkänd idrottsutbildning. De flesta kommunerna lämnar inte heller inackorderingsstöd för studier vid de nationellt godkända idrottsutbildningarna (SOU 2013:52 s. 165). lämnade studiehjälpsutredning sitt betänkande Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). Utredningen föreslår när det gäller inackorderingsstödet bl.a. följande. Staten genom () föreslås få det samlade ansvaret för inackorderingsstöd inom ramen för studiehjälpen. Stödet ska benämnas inackorderingsstöd. Eftersom det statliga inackorderingstilläggets storlek inte har höjts och av kommunerna inte lämnar inackorderingsstöd med annat belopp än minimibeloppet, är det rimligt att höja inackorderingsstödet. I betänkandet föreslås att stödet höjs med . Rätten till inackorderingsstöd föreslås även fortsättningsvis ansluta till gymnasieskolans och gymnasiesärskolans programstruktur. En förutsättning för att få inackorderingsstöd för att gå en vald utbildning är att en utbildning inom samma program eller inriktning inte finns vid en skola på hemorten. Betänkandet bereds i (). Utskottet kan konstatera att den i motionen efterfrågade översynen av reglerna för inackorderingsstöd i syfte att göra dem lika för studerande i kommunala respektive fristående skolor pågår i och med att betänkandet års studiehjälpsutredning bereds. Motionen får därmed anses tillgodosedd och utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub461 (C). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner om studiestöd (S, M, C och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under riksmötena /12 och 2012/13 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2011/12:UbU16, bet. 2012/13:UbU10). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2013/14:Ub220 (S), 2013/14:Ub228 (KD), 2013/14:Ub305 (C) yrkande 4, 2013/14:Ub346 (S), 2013/14:Ub390 (M) yrkande 2, 2013/14:Ub446 (S) och 2013/14:Ub480 (M). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Studiestödssystemet, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2013/14:Ub305 av och (båda C) yrkande 3. Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, skapa nya jobb och bekämpa arbetslösheten. Den högre utbildningen spelar en allt större roll i vårt samhälle. En högskoleutbildning ökar möjligheterna att få ett jobb, och allt fler ungdomar vill läsa på universitet eller högskola. Men har studenternas ekonomiska situation försämrats . Många studenter upplever att de ekonomiska villkoren går ut över studierna. Fler människor ska ges möjlighet till utbildning och till ett livslångt lärande. Steget att påbörja en utbildning och ta studielån kan upplevas som olika stort för olika människor. Tyvärr spelar fortfarande samhällsklass och bakgrund en stor roll för utbildningsvalet. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster. Utgångspunkten är att det ska vara möjligt att klara sin försörjning utan inkomster från arbete eller ekonomiskt stöd från anhöriga. Vi är positiva till att den som vill och har möjlighet att kombinera sina studier med arbete också gör det. Men för flera grupper av studerande är det inte möjligt att kombinera studier med arbete, eller också innebär det en så stor ansträngning att studier eller familjeliv blir starkt lidande. Det gäller t.ex. studerande med barn, studenter med funktionsnedsättning och studenter med stor andel schemalagd tid under sina studier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Den nedre åldersgränsen för studiemedel, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 13. En studerande som är 18 eller och som har gått ut gymnasieskolan och vill studera inom vuxenutbildning eller vid folkhögskola har vid gymnasiala studier inte rätt till studiemedel förrän höstterminen det år han eller hon fyller . I stället har 18- eller 19-åringen bara rätt till studiehjälp, vilket utgör ett mycket lägre belopp än studiemedel. Det innebär exempelvis att de elever som gått gymnasieskolans yrkesprogram och som inte fått grundläggande behörighet till högskoleutbildning inom ramen för det nationella programmet och som direkt vill komplettera sin behörighet inom vuxenutbildningen får mycket svårt att klara sin försörjning under studierna. Det bör ses över om det är rimligt att ha ett studiestödssystem som utestänger unga människor från vidareutbildning även i fortsättningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Flexibel tidsgräns för studiemedel, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub338 av Shadiye Heydari (S). I det mångkulturella är det många vuxenstuderande på grundskolenivå som får studiemedel för studier på folkhögskola eller vid vuxenutbildning (komvux). Bland dessa finns det många med utländsk bakgrund som har begränsad utbildningsbakgrund eller ingen alls. Studiemedel för läs- och skrivträning på grundskolenivå kan ges till de studerande . Kursdeltagarnas eller de studerandes olika skolbakgrund spelar roll för hur de lyckas med studierna. De nuvarande räcker inte för att en vuxenstuderande ska kunna fullfölja sina språkstudier. För att inte hamna i arbetslöshet är det viktigt att de studerande ges möjlighet till längre studietid än . Mer än hälften av dem som får studiemedel får dessutom betalningsproblem. Med flexiblare tidsgränser skulle fler studerande kunna slutföra sina studier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivning av studieskulder, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkande 4. På många håll på landsbygden finns det rekryteringsproblem när det gäller yrken som kräver högskoleutbildning, exempelvis inom vårdyrkena. I har man infört en möjlighet till avskrivning av studieskulder för personer med viss högskoleutbildning som etablerar sig i vissa glesare bebodda områden. Detta skulle kunna vara aktuellt även i . Regeringen bör därför låta utreda möjligheten att erbjuda avskrivning av delar av studielånet för att förbättra tillgången på högskoleutbildad personal i bristyrken i områden med stora rekryteringsproblem. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Ub220 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglerna för inackorderingsstöd. 2013/14:Ub228 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för föräldrar med delad vårdnad att dela tilläggsbidraget i studiestödet. 2013/14:Ub237 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att avskaffa fribeloppet avseende lånedelen i studiemedlen. 2013/14:Ub241 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet. 2013/14:Ub260 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att göra körkortsutbildningen studiemedelsberättigad. 2013/14:Ub277 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet för studiemedel. 2013/14:Ub278 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över fribeloppet för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behandla studielån och studiebidrag som två separata studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över storleken på studielånen. 2013/14:Ub280 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa studiemedlets fribelopp. 2013/14:Ub282 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över studiebidragsregelverket så att ett indraget studiebidrag inte automatiskt leder till att övriga ersättningar till familjen påverkas. 2013/14:Ub305 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten för slopat tak för fribelopp i studiestödet när budgetutrymmet medger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten för slopad inkomstprövning för studielånet när budgetutrymmet medger. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regelverket för CSN bör ses över för en andra chans till högre utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja CSN:s åldersgränser. 2013/14:Ub314 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av reglerna kring inkomsttaket för studenter. 2013/14:Ub317 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet för studiestödet. 2013/14:Ub324 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fribeloppet för studiemedel. 2013/14:Ub338 av Shadiye Heydari (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om flexibla tidsgränser av studiestödstiden för att fler studerande ska kunna slutföra sina studier. 2013/14:Ub346 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra villkoren för eftergymnasial utbildning. 2013/14:Ub359 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över fribeloppet. 2013/14:Ub380 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över studievillkor för äldre arbetslösa som omskolar sig. 2013/14:Ub384 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över fribeloppsgränsen för bidrag och lån från CSN. 2013/14:Ub385 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om CSN-bidrag för praktik. 2013/14:Ub390 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att avskaffa fribeloppet för lånedelen i studiemedlet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att avveckla . 2013/14:Ub394 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att erbjuda avskrivning av delar av studielånet för att tillgodose tillgången till högskoleutbildad personal i bristyrken i områden med stora rekryteringsproblem. 2013/14:Ub446 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för unga att ta körkort för att komma in på arbetsmarknaden. 2013/14:Ub461 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet att skapa neutrala villkor avseende CSN-stöd för inackordering till elever antagna vid nationella riksintag till idrottsutbildningar. 2013/14:Ub462 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fribeloppet när det gäller den del i studiemedlen som utgörs av lån. 2013/14:Ub480 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avskrivning av studieskuld. 2013/14:Ub513 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över fribeloppet för att få studiemedel. 2013/14:Ub572 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att studiestöd ska ge alla en reell möjlighet att studera oavsett ekonomisk situation. 2013/14:Ub573 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om allas möjlighet att läsa inom vuxenutbildningen.