bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — betänkande 2013/14:KU20 Enligt 13 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Till grund för den granskning som redovisas har utskottet haft tillgång till bl.a. material som har tagits fram av utskottets kansli och av . Delar av det skriftliga utredningsmaterialet redovisas i bilaga A1.1.1–A4.2.5. För att inhämta ytterligare upplysningar har utskottet hållit ett antal offentliga utfrågningar. Uppteckningar från utfrågningarna finns i bilaga B1–B8. Under innevarande har utskottet bordlagt en granskningsanmälan. Den gäller regeringens hantering av ärendet Överklagande i fråga om tillstånd enligt till befintlig och utökad flygplatsverksamhet m.m. vid , (dnr 847-2013/14). I det följande lämnas först en kort beskrivning av betänkandets disposition och en sammanfattning av resultaten av den genomförda granskningen. Därefter behandlas de olika granskningsärendena i betänkandets huvudavsnitt, och sedan följer fyra reservationer. I betänkandet redovisas utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Utskottet har tidigare under innevarande på eget initiativ lämnat ett granskningsbetänkande som avser allmänna, administrativt inriktade frågor (bet. 2013/14:KU10). Det aktuella betänkandet inleds med ett kapitel i vilket vissa frågor om regeringens förhållande till behandlas. I det följande kapitlet behandlas olika frågor som avser handläggningen av vissa regeringsärenden 2013/14:KU20 SAMMANFATTNING Därefter följer ett kapitel om frågor som rör regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag m.m. Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning behandlas i det avslutande kapitlet. Kapitelindelningen följer ärendenas huvudsakliga karaktär. Vissa resultat av granskningen Vissa frågor om regeringens förhållande till m.m. Utskottet har granskat hanteringen av remissvar i beredningen av proposition 2011/12:160 Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården. Utskottet konstaterar att enligt ska remissopinionen sammanfattas mycket kort genom en summarisk jämförelse med kommittéförslaget. Så har skett i det aktuella fallet. Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande från utskottet. Utskottet har granskat regeringens bedömning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen i förslaget om en europeisk åklagarmyndighet. Utskottet konstaterar att av riksdagsordningen följer en skyldighet för regeringen att från den dag då utskottet begär det informera om sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i unionsförslag. Regeringen har inte informerat justitieutskottet inom de uppsatta tidsramarna, trots att utskottet gav regeringen , dvs. Regeringen har således brustit i sin efterlevnad av riksdagsordningens bestämmelser och kan inte undgå kritik. När det gäller regeringens beräkning av klimatmålet ger granskningen inte anledning till något uttalande utifrån de synpunkter som har att anlägga. Utskottet har vidare granskat regeringens information till angående bemanningen av insatsorganisation 2014. Till grund för granskningen ligger bl.a. en granskningsrapport från om Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. Utskottet anser att regeringen har brustit i sin styrning av Försvarsmakten och därför bör utveckla styrningen för att ge myndigheten bättre förutsättningar att genomföra verksamheten effektivt. Styrningen på en övergripande, strategisk nivå behöver bli tydligare, medan styrningen på en lägre nivå, rörande sakfrågor, bör minska. När det gäller informationen till vill utskottet understryka vikten av att ges en rättvisande bild av statens verksamhet och därmed möjlighet att fatta välgrundade beslut. Utskottet delar bedömning att det finns brister i regeringens återrapportering till i fråga om insatsorganisationens utveckling och Försvarsmaktens förutsättningar att efterleva beslut. Utskottet anser att detta är allvarligt och erinrar om att utskottet har uttalat att det är viktigt att informeras om avvikelser i statens verksamhet i förhållande till beslut och intentioner för att kunna ta ställning till eventuellt förändrade förutsättningar, och att sådan information bör lämnas i sådan form att den är tillgänglig för samtliga ledamöter. Reservation M, FP, C och KD SAMMANFATTNING 2013/14:KU20 Granskningen av regeringens hantering av beslut som rör servicekontor ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. Utskottet har granskat hantering av frågan om införande av elprisområden i . Utskottet redovisar vad som har framkommit i granskningsärendet och att det har pågått en rättsprocess. Förvaltningsrätten i meddelade en dom . Granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Utskottet noterar dock att ärendet väcker ett antal frågor av mer generell karaktär. Det rör sig om frågor om regeringens information till och regeringens hantering i övrigt i fall där kommissionen vänder sig direkt till en myndighet under regeringen, hur regeringen säkerställer att myndigheterna håller regeringen informerad om förhållanden av betydelse för samarbetet inom EU, och hur medlemskapet i EU har påverkat relationerna i övrigt mellan regeringen och myndigheterna. Utskottet konstaterar att detta är frågor som kan tas upp av utskottet inom ramen för den allmänna granskningen. Vidare har utskottet granskat förfarandet för nominering till högskolestyrelser. Utskottet kan konstatera att det inte finns några gällande föreskrifter som hindrar att riksdagsledamöter utses till högskolestyrelser. Regeringen har dock bedömt att verksamma riksdagsledamöter inte bör vara styrelseledamöter i bl.a. statliga universitet och högskolor. Regeringens uppfattning är att ett aktivt pågående riksdagsuppdrag hos styrelseledamöter medför oklara ansvarsförhållanden. Denna inskränkning i valet av styrelseledamöter synes enligt utskottet vara förenlig med bl.a. regeringsformens bestämmelser. Med utgångspunkt i regeringsformens krav på att saklighet och opartiskhet ska iakttas i all allmän verksamhet gör utskottet även följande överväganden. Att riksdagsledamöter inte bör utses till styrelseledamöter grundar sig på regeringens ovannämnda bedömning och inte på jävsregler. Utskottets granskning visar att regeringen vid handläggningen av ärenden om att utse styrelseledamöter även beaktar risken för att andra intressekonflikter gör sig gällande. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att frågan om det finns en intressekonflikt är en delikat bedömningsfråga som behöver avgöras med utgångspunkt i omständigheterna i det enskilda fallet. Detta kan eventuellt enligt utskottets mening aktualisera behovet av sakliga och konkreta vägledande kriterier som stöd inför dessa bedömningar. Kriterier skulle även underlätta nomineringsgruppernas arbete. Den slutliga avvägningen i varje bedömning görs dock alltid av regeringen. Utskottet förutsätter att regeringen överväger behovet av sådana kriterier. Granskningen av hanteringen av verksamheten på ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida. När det gäller hantering av utlämnande av allmänna handlingar konstaterar utskottet att en sekretessprövning inte får fördröja utlämnandet längre än vad som föranleds av själva sekretessprövningen. 2013/14:KU20 SAMMANFATTNING tuella granskningsärendet rör formellt sett inte ett utlämnandeärende hos , utan ett ärende där myndigheten i enlighet med regeringsformen har bett om samråd med om utrikessekretess i ett utlämnandeärende hos den myndigheten. Enligt bereds dock s.k. samrådsärenden på samma sätt som departementets egna utlämnandeärenden. Utskottet noterar att det inom pågår ett allmänt förbättringsarbete när det gäller rutiner vid utlämnande av allmänna handlingar och att har vidtagit särskilda åtgärder för att komma till rätta med långa handläggningstider i utlämnande- och samrådsärenden. En tidsutdräkt kan i det här aktuella ärendet enligt utskottets mening svårligen anses överensstämma med grundlagens skyndsamhetskrav. Utskottet understryker vikten av att har den organisation och de rutiner som krävs för att offentlighetsprincipen och kravet på skyndsamhet ska kunna upprätthållas. Utskottet konstaterar att det finns utrymme för ytterligare åtgärder och förutsätter att det förbättringsarbete som har påbörjats inom påskyndas för att säkerställa att grundlagens krav efterlevs. Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag m.m. Utskottet har granskat regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon. Utskottet konstaterar att samordningen vid förvärv av Nuon inte var något regeringsärende men att det ändå finns krav på beredning av den typen av frågor. Ställningstaganden i sådana frågor får liksom beslut i regeringsärenden förutsättas färgas av eller åtminstone vara förenliga med värderingar gemensamma för hela regeringen. Utskottet konstaterar att och inhämtade underlag rörande förvärvet av Nuon. Ut- skottet, som inte granskar affärsmässigheten i affären, har utifrån sina utgångspunkter ingen anledning att kommentera underlagen. I granskningen har framkommit att en gemensam beredning skedde mellan och om att upphandla en finansiell rådgivare rörande ett bud i syfte att förvärva ett större energibolag. Det finns dock olika synsätt om huruvida en gemensam beredning genomfördes i frågan om själva ställningstagandet till köp vid ägarsamordningen. I riktlinjer anges att det får anses följa av statsministerns särskilda ställning i regeringen en skyldighet för departementen att informera Statsrådsberedningen om regeringsärenden eller andra frågor av större vikt. Det finns ingen dokumentation som visar att man har följt reglerna om att sådan information ska ges. Dessutom har statsministern för utskottet uppgett att han för förvärv av Nuon inte var informerad om att avsåg att genomföra affären. Å andra sidan anges i en promemoria med dagboksanteckningar i att partiledarna informerats av näringsministern. Båda uppgifterna kan inte vara korrekta. Utskottet vill därvid betona att medvetet vilseledande uppgifter självfallet aldrig kan accepteras och står i strid med saklighetskravet SAMMANFATTNING 2013/14:KU20 i 1 kap. 9 § regeringsformen. Utskottet anser att statsministern har det övergripande ansvaret för att beredningsprocesserna, informationen och kommunikationen inom regeringen och fungerar. Tydliga och ändamålsenliga regler har i huvudsak funnits. Det har dock funnits brister i både kommunikationen och i tillämpningen av regelverket. I ljuset av denna granskning finns det också skäl att åtgärder vidtas för att beredningsprocesserna, informationen och kommunikationen fungerar på ett sätt som gör att sådana brister i hanteringen som framkommit förebyggs på ett bättre sätt. Utskottet konstaterar att det inte har getts något kapitaltillskott eller skett någon breddning av ägandet. Betalningen för Nuon är dock ännu inte fullgjord. Utskottet konstaterar att det har förelegat brister vad gäller den gemensamma beredningen, den interna informationen samt dokumentationen i samband med regeringens hantering av förvärv av Nuon. För dessa brister kan inte dåvarande näringsministern undgå kritik. Utskottet välkomnar att kraven på dokumentation har skärpts. Att den dåvarande näringsministern inte har medverkat i en utfrågning i granskningen har försvårat för utskottet att klarlägga händelseförloppet. Utskottet anser att det är allvarligt att ett f.d. statsråd bryter mot rådande praxis att medverka i en utfrågning i granskning. Utskottet kommer med anledning av detta att ta initiativ till att utvärdera frågan om en reglering av före detta statsråds medverkan i utövande av kontrollmakten. Reservation M, FP, C och KD Granskningen av förra biståndsministerns hantering av biståndsverksamheten ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Granskningen av utrikesministerns och f.d. biståndsministerns hantering av biståndsanslaget visar att de avräkningar som har gjorts för biståndets administrativa kostnader inte kan sägas vara i strid med gällande riktlinjer. Utskottet konstaterar dessutom att förra biståndsministern efter en intern översyn av avräkningsmodellen fann att avräkningarna för statsrådets och statssekreterarens lönekostnader borde upphöra. Reservation MP, SD, V När det gäller näringsministerns hantering och styrning av Inlandsinnovation ger vad som framkommit under granskningen inte grund för någon annan bedömning än att näringsministerns styrning av har varit förenlig med beslut och med regeringens riktlinjer för styrning av de statligt ägda bolagen. Utskottet konstaterar att dokumentationen av i det aktuella ärendet har skett i överensstämmelse med riktlinjerna. Utskottet understryker vikten av god dokumentation, för att man så långt som möjligt ska kunna följa upp och i efterhand granska den löpande förvaltningen. Utskottet vill också framhålla att det inte finns något som hindrar regeringen från att dokumentera kontakter med bolagen i samband med händelser som bedöms vara viktiga för bolagen även om kontakterna endast avser informationsutbyte. Utskottet har granskat regeringens styrning och uppföljning av genomförande av järnvägsunderhållet. Utöver de iakttagelser och rekom- 2013/14:KU20 SAMMANFATTNING mendationer som redan lämnat inom ramen för sin grundlagsfästa granskning av statens verksamhet har utskottet inga synpunkter av konstitutionell beskaffenhet. Utifrån de synpunkter som har att anlägga är det svårt att avgöra om regeringens åtgärder och analyser för att säkra nödvändiga förutsättningar för punktlighet på järnvägen varit tillräckliga. Utskottet har vidare granskat regeringens arbete med omregleringar av apoteksmarknaden, telekommarknaden och elmarknaden. Till grund för granskningen ligger bl.a. ett antal granskningsrapporter från , som innehåller kritik av hur omregleringarna har gått till. Utskottet anser att regeringen är ansvarig för hur omregleringarna av respektive marknad har genomförts. Det framträder ett mönster av systematiska brister både när det gäller regeringens beredning och tillsyn av omregleringarna. Såsom har funnit torde detta ha lett till onödiga samhällskostnader i flera av omregleringarna. Enligt utskottet kan dessa brister hänföras till brister i regeringens styrning av myndigheter och andra organ. Reservation M, FP, C och KD Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning m.m. Granskningen av ett statsråds uttalande om gränspolisen ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida. Utskottet tar upp vissa frågor om statsråds affärer med och innehav av värdepapper. Granskningen har inte visat att det förekommit några formella fel kring statsrådet affärer med finansiella instrument. I granskningen har inte heller framkommit att det har gjorts några fel i samband med bedömningen av sekretessen för uppgifter om tidpunkterna för statsrådet köp av aktier. Utskottet förutsätter att det inom regeringen och finns insikt om betydelsen av ett säkerhetsavstånd i de ärenden som kan aktualisera privatekonomiska intressen. Utskottet anser att det är viktigt att det framgår av förteckningen över innehav av finansiella instrument om det har förekommit korttidsaffärer med finansiella instrument. Därför välkomnar utskottet att avser att införa rutiner som syftar till att korttidsaffärer ska framgå av förteckningen. 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till ............................. 1.1 Hantering av remissvar i viss fråga ...................................................... Utredning i ärendet .................................................................................. 1.2 Regeringens bedömning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen i förslaget om en europeisk åklagarmyndighet ............................................. Utredning i ärendet .................................................................................. 1.3 Regeringens beräkning av klimatmålet .................................. Utredning i ärendet .................................................................................. 1.4 Regeringens information till angående bemanningen av Utredning i ärendet .................................................................................. 1.5 Regeringens hantering av beslut som rör Utredning i ärendet .................................................................................. 2 Handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. ...................................... 2.1 hantering av frågan om införande av Utredning i ärendet .................................................................................. 2.2 Förfarandet för nominering till högskolestyrelser ................................ Utredning i ärendet .................................................................................. 2.3 Hanteringen av verksamheten på .......................... Utredning i ärendet ................................................................................ 2.4 hantering av utlämnande av allmänna Utredning i ärendet ................................................................................ 3 Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag 3.1 Regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon .............. Utredning i ärendet ................................................................................ 3.2 Förra biståndsministerns hantering av biståndsverksamheten ............ Utredning i ärendet ................................................................................ 3.3 Utrikesministerns och f.d. biståndsministerns hantering av Utredning i ärendet ................................................................................ 3.4 Näringsministerns hantering och styrning av . Utredning i ärendet ................................................................................ 3.5 Regeringens styrning och uppföljning av genomförande Utredning i ärendet ................................................................................ 3.6 Regeringens arbete med omregleringar .............................................. Utredning i ärendet ................................................................................ 4 Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning m.m. ...................................... 4.1 Uttalande om gränspolisen ................................................................. Utredning i ärendet ................................................................................ 4.2 Vissa frågor om statsråds affärer med och innehav av värdepapper ... Utredning i ärendet ................................................................................ Regeringens information till angående bemanningen av insatsorganisation 2014 (avsnitt 1.4)...................................................... Regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon (avsnitt 3.1) Utrikesministerns och förra biståndsministerns hantering av biståndsanslaget (avsnitt 3.3) ................................................................. Regeringens arbete med omregleringar (avsnitt 3.6).......................... anmäler härmed enligt 13 kap. 2 § regeringsformen för resultatet av den i detta betänkande redovisade granskningen. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V) och (M). Per (M) har inte deltagit i behandlingen av och beslutet i avsnitt 1.4. (M) har i hans ställe deltagit i beslutet i detta avsnitt. 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till 1.1 Hantering av remissvar i viss fråga I en anmälan till (dnr 1682-2012/13), bilaga A1.1.1, begärs att utskottet granskar hur statsrådet har hanterat remissvar i samband med sammanställningen och redovisningen av proposition 2011/12:160 Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården. Enligt anmälan har organisationen och bortglömd lämnat in över 200 remissvar som hos slagits ihop och redovisats tillsammans. Därtill har remissvar som anmält en avvikande mening plockats bort ur propositionen. Anmälaren framhåller att utskottet bör utreda huruvida enskilda har fått yttra sig som remissinstans, huruvida deras remisser beaktats och hur enskildas remisser diarieförts i . Till grund för granskningen ligger bl.a. en promemoria som har upprättats inom , bilaga A1.1.2. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem inom den sociala barnavården. Utredningen tog namnet . konstaterade i sitt delbetänkande Vanvård i social barnavård (SOU 2009:99) att det förekommit allvarliga övergrepp och försummelser mot placerade barn och unga i den sociala barnavården. Mot bakgrund av de uppgifter som framkommit i delbetänkande gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur en upprättelseprocess för enskilda som utsatts för övergrepp och vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården –1980 kunde utformas. Utredningen tog namnet . överlämnade sitt betänkande Barnen som samhället svek – åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården (SOU 2011:9) till regeringen. Betänkandet remissbehandlades och 73 remissinstanser bereddes möjlighet att lämna synpunkter på betänkandet. överlämnade regeringen proposition 2011/12:160 Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL försummelser i samhällsvården till . I propositionen behandlas den del av upprättelseprocessen som avser ekonomisk ersättning. Proposition 2011/12:160 Ersättning av staten till personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården innehåller förslag till en ny lag om ersättning av staten på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga. För att övergreppen eller försummelserna ska kunna ge rätt till ersättning enligt lagen ska de vara av allvarlig art och ha skett i samband med vården när personen varit omhändertagen för samhällsvård, det vill säga placerad av sociala myndigheter, t.o.m. . Ersättningen lämnas med ett schablonbelopp om . En särskild nämnd ska handlägga och besluta i ersättningsfrågorna efter det att ansökan lämnats till nämnden. Nämndens beslut får inte överklagas. Propositionen innehåller även förslag till ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), så att sekretessbestämmelser införs för uppgifter om personliga förhållanden i verksamhet enligt den nya lagen, och en ändring i lagen (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner. Under rubriken och dess beredning (s. 10) framförs det att ärendet har remissbehandlats och att en förteckning över remissinstanserna finns i propositionens bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2011/1550/FST). Enligt anmälan till har organisationen och bortglömd i sitt remissvar lämnat förslag som avviker från propositionen. Dessa har, enligt anmälan, rensats bort från remissopinionen. Förslagen gäller bl.a. att man ska använda samma ersättningsmodell som använts i och att psykologhjälp ska erbjudas. I propositionens förteckning över remissinstanser återfinns föreningen och bortglömd. Dock nämns inte organisationen vid namn i propositionens genomgång av remissopinionen. Under rubriken (s. 27), gällande regeringens förslag att ersättningen ska uppgå till , sammanfattar regeringen remissopinionen enligt följande. Remissinstanserna: Flera remissinstanser påtalar att det är ofrånkomligt att det föreslagna beloppet uppfattas som för lågt av vissa medan andra anser det tillräckligt. och barndom finner summan acceptabel medan bl.a. Stulen barndom avstyrker.