bet · H101NU12 · 2014-03-27 00:00:00 — Att anordna en världsutställning skulle bidra till att marknadsföra internationellt och främja bilden av som ett öppet och modernt land, enligt vad som sägs i motion 2013/14:N207 av (FP). Motionären framhåller att det finns stor potential att öka turismen i samt att är en ideal plats för en världsutställning. Motionären förordar att regeringen skickar in en ansökan om att få anordna världsutställningen i (yrkande 1) och ett tillkännagivande om att en kommitté med representanter från olika delar av samhället bör sättas samman för att stötta kandidaturen (yrkande 2). I motion 2013/14:N233 av m.fl. (FP) framhålls att regeringen har lyft fram turismen som nya basnäring. I linje med detta har bl.a. tillskjutits extra medel 2010–2012, och har fått i uppdrag att utveckla hållbara turistdestinationer och stärka turism- och upplevelseföretag. Dessa satsningar välkomnas av motionärerna som föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör gå vidare och arbeta mot en sammanhållen strategi för turismen. I motion 2013/14:N332 av m.fl. (FP) begärs ett tillkännagivande om en kraftsamling av marknadsföring i syfte att presentera som ett intressant rese- och turistmål (yrkande 1). Motionärerna anser att det krävs en sådan kraftsamling för att svensk turism ska fortsätta att utvecklas, och menar att marknadsföringen kan bedrivas i samverkan med övriga nordiska länder. Motionärerna framhåller också klimatutsläppen från turistsektorn och föreslår ett tillkännagivande om en ökad medvetenhet kring hållbar turism med en miljöpolicy för massturismen (yrkande 2). Vidare uppger motionärerna att ekoturismen bidrar till landsbygdsutveckling, till att värna den biologiska mångfalden och till jobb på svensk landsbygd. Motionärerna föreslår ett riksdagsuttalande om en strategi för svensk natur- och ekoturism, i syfte att förbättra tillväxt, lönsamhet, klimatsmarta transporter och konkurrenskraft (yrkande 3). I motion 2013/14:N285 av och (båda C) anförs att besöksnäringen är en viktig och växande del av tjänstesektorn, också för landsbygden. För att ska kunna hävda sig i en allt hårdare konkurrens om turisterna behövs en ökad marknadsföring och ökade resurser för att utveckla attraktiva resmål i hela landet. Ett tillkännagivande förordas om nya möjligheter att stärka utvecklingen av besöksnäringen. En möjlig finansiering skulle kunna vara en s.k. bäddpeng, dvs. en avgift per övernattning för att ytterligare utveckla destinationerna. I kommittémotion 2013/14:N360 av m.fl. (V) anförs att turistbranschen har fått allt större betydelse som tillväxtmotor. Enligt motionärerna bör staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Motionärerna önskar därför ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen så att den uppnår samma status som andra branscher (yrkande 11). I motion 2013/14:N201 av (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att väga in förutsättningarna för turismutveckling i län när statliga investeringar, stöd och stimulansåtgärder planeras. Motionären menar att resmålen måste vara lättillgängliga men att planeringen av infrastruktur traditionellt är präglad av den varuproducerande industrins och kollektivtrafikens behov. Alltför sällan beaktas behovet av bekväma långväga persontransporter utanför storstadstriangeln. I kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) anförs att de kulturella och kreativa näringarnas stora sysselsättningsbidrag ligger i deras förmåga att vara en dynamo för andra branschers utvecklingsarbete. Motionärerna framhåller även att de kulturella och kreativa näringarna spelar en avgörande roll för att ska kunna erövra och behålla en topposition inom innovation och utveckling. För denna positionering ger som kulturhuvudstad 2014 möjligheter som myndigheterna och organisationerna bör ta till vara. Motionärerna säger också att de kulturella och kreativa näringarna präglas av en stor rörlighet, vilket ställer krav på bra infrastruktur. Ett riksdagsuttalande förordas om dessa näringar (yrkande 9). Motionärerna önskar också ett tillkännagivande om skogsnäringen (yrkande 20). Motionärerna betonar betydelsen av att utveckla nya användningsområden för både skogen och virket, eftersom skogsindustrin har en stor potential att skapa sysselsättning och bidra till klimatåtgärder. m.fl. (S) uppger i motion 2013/14:N340 att skogslänen har ett stort behov av nya arbetstillfällen som skogsindustrin fortfarande har en stor utvecklingspotential. Motionärerna önskar därför ett tillkännagivande om behovet av en strategisk samverkan kring ökad träförädling där skogen finns (yrkande 1). Skogsindustrins transporter, av alla inrikes landtransporter 2010, borde enligt motionärerna kunna reduceras med högre vidareförädling närmare källan. De anser också att det behövs satsningar på innovationer och nya entreprenörer inom träförädlingsbranschen. Ett tillkännagivande föreslås om behovet av riskkapital och stöd till företag som vill utveckla vidareförädling av trä i norra inland (yrkande 3). I motion 2013/14:N416 av (M) anförs att metallstölder förorsakar skador för mångmiljonbelopp på många olika områden. Åtgärder bör övervägas för att komma till rätta med problemet, t.ex. förbud mot kontanthantering vid uppköp av metallskrot. Ett tillkännagivande önskas om behovet av att införa ett särskilt tillstånd – s.k. certifiering – för att handla med metallskrot (yrkande 1). Ett tillkännagivande föreslås även om att införa en skyldighet att föra bok över inköp, såsom redan gäller för de som handlar med guld (yrkande 2). I motion 2013/14:N203 av m.fl. (MP) anförs att marknadsfinansierad forskning på särläkemedel leder till dyra mediciner som riskerar att inte användas i nödvändig utsträckning. Det är också mindre intressant för läkemedelsindustrin att utveckla läkemedel mot sjukdomar som i huvudsak drabbar fattiga. Patentsystemet har enligt motionärerna visat sig vara ineffektivt för att lösa dessa problem. När marknaden inte fungerar bör forskningen betalas efter samhällsnytta och behov. En lösning skulle kunna vara prisfonder där företag som gör upptäckter får en engångssumma i stället för ett patent, varefter alla läkemedelsbolag får konkurrera fritt med licensfri tillverkning. Ett tillkännagivande önskas om att ta initiativ till en dialog i EU om globala prisfonder (yrkande 1). I avvaktan på att en sådan dialog har gett resultat bör regeringen utreda hur en prisfond för läkemedelsutveckling skulle kunna inrättas och avgränsas nationellt. Ett tillkännagivande om en sådan utredning föreslås (yrkande 2). I motion 2013/14:N204 av och (båda MP) framhålls att det behövs ett lagstadgat förbud mot kontanthantering vid handel med skrot för att minska metallstölderna och skapa konkurrens på lika villkor. Ett tillkännagivande önskas om ett sådant förbud. , som företräder privata återvinningsföretag, har visserligen fattat ett beslut om ett frivilligt kontantförbud, men alla återvinningsföretag är inte medlemmar i denna organisation. I motion 2013/14:N256 av (FP) framhålls att stölder av metall är ett allt större problem som förorsakar mångmiljonskador i . Ett riksdagsuttalande förordas om behovet av att stoppa hanteringen av kontanter i skrotbranschen. Ett sådant förbud har enligt motionären bidragit till att minska metallstölderna vid järnvägsnätet i med två tredjedelar. Motionären framhåller att återinförda tillståndskrav för handel med metallskrot också skulle bidra till att minska stölderna, att det behövs tillsynsmyndigheter för branschen och att rättsväsendets möjligheter till kontroll och utdömande av straff bör utökas. I motion 2013/14:N271 av och (båda SD) framhålls att metallstölder drabbar småföretag, industrin, pendlare, kyrkogårdar etc. Motionärerna önskar ett tillkännagivande om att återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot (yrkande 1) och ett tillkännagivande om att införa ett kontantförbud vid handel med metallskrot (yrkande 2). Utskottet avstyrkte ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om turism- och evenemangsnäringen (bet. 2012/13:NU11). I en reservation (S, V) förordades en nationell strategi för besöks- och evenemangsnäringen. I en annan reservation (V) förordades ett samverkansprogram. Anslaget 1:7 Turistfrämjande får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till (Visit ). Anslaget uppgick till 2012 och . har lika mycket, , budgeterats. För perioden –2017 beräknas anslaget till ca . Visit ägs till hälften av staten och till hälften av , som i sin tur ägs av den samlade svenska besöksnäringen. Visit har i uppdrag att marknadsföra varumärket internationellt och att marknadsföra svenska destinationer och upplevelser utomlands. Enligt riktlinjerna för ska Visit bidra till att har en hög attraktionskraft utomlands som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Visit är en av aktörerna bakom besöksnäringens gemensamma strategi för turismens utveckling . Strategin presenterades och beskrivs mer utförligt i utskottets betänkande 2012/13:NU11. startade Visit , och ett gemensamt bolag, , som ska bidra till fler exportmogna destinationer i . är sektorsamordnande myndighet för turism och besöksnäringsfrågor. Arbetet sker, enligt regeringens uppdrag, i samarbete med Visit . Syftet är att effektivisera insatser för turism och därigenom underlätta för företag som är verksamma inom näringen. Enligt årsredovisning koncentrerades arbetet på vad myndigheterna kan göra för att undanröja hinder för företagsutveckling på destinationsnivå. Regeringen gav i uppdrag att genomföra insatser för hållbara turistdestinationer och stärka kvaliteten och konkurrenskraften i små och medelstora turist- och upplevelseföretag (N2012/508/ENT). Fem destinationer som har bedömts ha stor potential att förhållandevis snabbt bli internationellt konkurrenskraftiga och kunna utvecklas till hållbara destinationer ingår i satsningen: , Åre, , och . De kunskaper, verktyg och metoder som har utvecklas inom projektet ska kommuniceras till andra destinationer i landet. Arbetet sker i samarbete med Visit . Efter en ändring av det ursprungliga regeringsbeslutet ska en slutrapport lämnas . En redovisning av avsatta insatsmedel ska dock göras . medverkar i Attraktionskraft som är en arena för samverkan som regeringen har skapat för frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet. Arbetet kommer att pågå och fokuserar på fem områden: Kommersiell service, Kultur, fritid och det civila samhället, Digital kapacitet och tillgänglighet, Kulturella och kreativa näringar, destinationer och upplevelser och Boendemiljöer. medverkan och erfarenheter delredovisades (dnr. Enligt redovisningen bidrar merparten av all verksamhet som genomför till att stärka förutsättningarna för företag eller att stärka attraktiva regionala miljöer för näringslivets utveckling. I redovisningen lyfter myndigheten fram några specifika delar av sin verksamhet, som beskrivning av sitt bidrag till genomförandet av Attraktionskraft . I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17) anförs följande under . Regeringen har under förra mandatperioden gett stöd för att förbättra förutsättningarna för att internationella idrottsevenemang förläggs till . Inom förbundet har man inrättat ett idrottens evenemangscentrum. har även etablerat ett samarbete med turism- och besöksnäringen och verksamheten har utvecklats. Ett gemensamt program mellan idrotten och turism- och besöksnäringen för att få fler internationella idrottsevenemang till har tagits fram. Nästa steg planeras bli att utveckla en gemensam övergripande utvärderingsmodell. ska enligt myndighetens instruktion medverka till att främja och utveckla fiskerinäringen och fisketurismen (8a § förordningen 2009:1464). delar ansvaret för fritidsfiskets och fisketurismens utveckling med Havs- och vattenmyndigheten. Dessa två myndigheter har i samråd med en rådgivande grupp av representanter från berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher färdigställt en nationell strategi för fritidsfisket och fisketurismen. Strategin innehåller en vision samt 14 mål för hur de båda myndigheterna planerar att arbeta med utvecklingen av ett långsiktigt hållbart fritidsfiske och fisketurism till 2020. kommer att fortsätta att arbeta med att ta fram den handlingsplan som ska konkretisera åtgärder för att uppnå målen i strategin. Kulturella och kreativa näringar I regleringsbrev framhölls att myndigheten bl.a. skulle prioritera att stärka och utveckla kulturella och kreativa näringar. lade fram fyra rapporter i vilka myndigheten slutredovisade fyra uppdrag om dessa näringar. Enligt den första rapporten (dnr 012-2010-2662) om mäklarfunktioner, nätverk och modeller för samverkan har uppdraget starkt bidragit till att det finns regionala strategier eller andra rådgivande styrdokument för näringsutveckling inom kulturella och kreativa näringar i alla regioner och län. Enligt den andra rapporten om att stötta nya modeller för affärsutveckling i inkubatorsmiljö (dnr 012-2011-0002) har uppdraget framför allt lett till ökad kompetens bland de deltagande inkubatorerna och genererat mer anpassade arbetssätt för hur företagen inom kulturella och kreativa näringar kan stöttas. Detta uppdrag genomfördes gemensamt med som i sin rapport (dnr 2011-00001) framför att satsningen bl.a. bidragit till att bredda inkubatorsystemet så att det tydligt stöttar tillväxtområden inom de kreativa näringarna. Enligt den tredje rapporten (dnr 012-2009-907386) om kompetensutveckling av kultur- och näringslivsaktörer är företag i de kulturella och kreativa näringarna ofta i framkant inom digitalisering och kan bidra med innehåll och värdeskapande som behövs för att ska vara långsiktigt konkurrenskraftigt. I fjärde rapport (dnr 012-2009-907386) redovisas uppdraget om Entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar. Där sägs att de bästa förutsättningarna för innovation och ett ökat entreprenörskap i samhället tycks ges när kulturella och kreativa kompetenser kan samverka på en jämbördig nivå med tekniska och ekonomiska kompetenser. Staten stöder projektet kulturhuvudstad 2014 på flera olika sätt. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17) redovisade regeringen att den i budgetpropositionen avsatte för i . På grundval av en projektplan för programåret fördelade 2013 till . Resterande kommer att fördelas . Utöver dessa resurser har fördelat ca av egna medel till olika kulturhuvudstadsprojekt. Den samlade statliga ekonomiska stödinsatsen överstiger därmed . Regeringen gav vidare 22 statliga myndigheter och institutioner förnyade uppdrag i regleringsbreven att prioritera . har haft uppdraget att samverka med dessa myndigheter och institutioner och återrapporterade uppdraget . Enligt redovisning (dnr kur 2013/3121) bedömer myndigheten att en stor del av de samarbeten och aktiviteter som har rapporterats har potential att ge långsiktiga effekter och resultat. De bidragsgivande myndigheterna meddelade att det hade inkommit många kvalitativa ansökningar om bidrag för projekt med koppling till 2014 som också har beviljats stöd. Enligt mening har därmed skrivningarna i de olika myndigheternas regleringsbrev fått stort genomslag vilket ger förutsättningar för en långsiktig förstärkning av kulturlivet i regionen. Handel med skrot och begagnade varor reglerades bl.a. i lagen (1981:2) om handel med skrot och begagnade varor. Enligt de tidigare bestämmelserna krävdes tillstånd från den lokala polismyndigheten för att driva handel med skrot. För att driva handel med begagnade varor krävdes registrering hos polismyndigheten i varje ort där fast försäljningsställe fanns eller om sådant saknades där handeln huvudsakligen skulle bedrivas. Efter förslag av i betänkandet Handeln med skrot och begagnade varor (SOU 1997:89) ersattes lagen med en ny lag (1999:271) om handel med begagnade varor som trädde i kraft . avskaffades den särskilda regleringen av handeln med skrot. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (justitieråd ) som ska analysera utvecklingen av handeln med begagnade varor och utvärdera lagstiftningen om handel med begagnade varor. I utredningsuppdraget (dir. 2013:82) ingår även att göra en bedömning av om det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metallstölder. Utredaren får även överväga om det kan finnas behov av andra åtgärder för att uppnå de avsedda effekterna. Uppdraget ska redovisas . Utskottet tar först ställning till motionerna om turism och därefter till motionerna om övriga näringsgrenar. I flera av motionerna förordas olika former av strategier eller åtgärder för samverkan inom besöksnäringen, ofta med betoning på marknadsföring. Förslag inom dessa områden finns i motionerna 2013/14:N233 (FP), 2013/14:N332 (FP), 2013/14:N360 (V), 2013/14:N363 (M) och 2013/14:N422 (S). Vidare föreslås i motionerna 2013/14:N259 (S), 2013/14:N266 (M), 2013/14:N304 (S) och 2013/14:N423 (S) någon form av strategi för evenemang medan det i motion 2013/14:N422 (S) förordas satsningar på internationella evenemang. I flera motioner föreslås dessutom ökade statliga investeringar i turistnäringen, särskilt i form av marknadsföring, stöd i form av bl.a. regelförenkling eller att staten ska ta en mer samordnande roll för besöksnäringens utveckling eller en kombination av dessa åtgärder. Det gäller motionerna 2013/14:N214 (MP), 2013/14:N220 (M), 2013/14:N258 (S), 2013/14:N365 (S), 2013/14:N384 (M), 2013/14:N422 (S) och 2013/13:N423 (S) där kulturturismen är i fokus. Även i motion 2013/14:N285 (C) föreslås ökade resurser för marknadsföring med föreslagen finansiering i form av en s.k. bäddpeng. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Turistnäringen är en av våra basnäringar. Den är också en framtidsnäring med stora möjligheter att bidra till tillväxt och arbetstillfällen, både i storstadsregionerna och på landsbygden. Den svenska naturen och kulturarvet, i kombination med ett gynnsamt företagsklimat, ger goda förutsättningar för inte minst små och medelstora företag att etablera sig inom turistsektorn. Utskottet vill här särskilt framhålla det arbete som Visit utför med att marknadsföra varumärket och svenska destinationer internationellt. Bolagets arbete har bidragit till att utländska besökares konsumtion i slog rekord och att har klättrat till 19:e plats i världen när det gäller intäkter från internationell turism. Visit har vidare, tillsammans med branschen, tagit fram en nationell strategi för den svenska besöksnäringen. I strategins vision ingår bl.a. att besöksnäringen ska omsätta och att ska kunna erbjuda 35 exportmogna destinationer. Dessutom har och Visit uppdraget att samordna de olika myndigheternas verksamheter inom turism och besöksnäring. har det därtill inrättats ett idrottens evenemangscentrum, och ett gemensamt program mellan idrotten och turism- och besöksnäringen för att få fler internationella idrottsevenemang till har tagits fram. Som redovisats ovan har även ett flertal uppdrag för att främja den svenska besöksnäringen. I uppdraget för destinationsutveckling satsas bl.a. –2014. I detta sammanhang bör det även nämnas att den sänkta momsen på restaurang- och cateringtjänster som infördes har enligt till slagit igenom i restaurangpriserna. Detta gynnar små företag inom besöksnäringen. Andra satsningar där besöksnäringen främjas är – det nya matlandet och Attraktionskraft . I motionerna 2013/14:MJ490 (S) och 2013/14:N372 (S) föreslås olika åtgärder för att främja fisketurismen. Med anledning av dessa motioner vill utskottet erinra om att delas ansvaret för fritidsfiskets och fisketurismens utveckling mellan och Havs- och vattenmyndigheten. De två myndigheterna har tagit fram en gemensam strategi för fritidsfiske och fisketurism i samverkan med andra myndigheter och organisationer, vilket har redovisats ovan. När det gäller motion 2013/14:N332 (FP) där det förordas ökad miljömedvetenhet kring turism och en miljöpolicy vill utskottet återigen nämna den strategi som har tagits fram inom besöksnäringen. I strategidokumentet konstateras att det är viktigt att stimulera ett så miljövänligt resande till som möjligt. Där framhålls också att det kommer vara en konkurrensfrämjande faktor för att resenärer i kan utföra aktiviteter, bo, äta och transportera sig på ett så hållbart sätt som möjligt. Vad gäller förutsättningar för skoterturismen som beskrivs i motion 2013/14:N377 (S) konstaterar utskottet att flera myndigheter medverkade i Nationella snöskoterrådet som bildades för att gemensamt kunna hantera snöskoterrelaterade frågor. Rådet fungerade och utvärderades av enligt regleringsbrevet för . I utvärdering (NV-00323-13) föreslås att rådet fortsätter sitt arbete genom en förnyad frivillig överenskommelse mellan parterna. I motion 2013/14:N289 (S) föreslås en särskild riskkapitalstimulans till besöksnäringen. Här hänvisar utskottet till vad som anförts ovan om statlig kapitalförsörjning i avsnittet Övergripande om företagsfrämjande. I motion 2013/14:N207 (FP) förordas ett riksdagsuttalande om att regeringen bör ansöka om att få anordna världsutställningen i . Utskottet avstyrkte en liknande motion (bet. 2012/13:NU11) och finner inte något skäl att göra ett annat ställningstagande . Utskottet anser inte heller att motion 2013/14:N201 (S) om turismutvecklingen i län bör föranleda någon åtgärd. Därmed anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. I motion 2013/14:N423 (S) förslås ett tillkännagivande om de kulturella och kreativa näringarna. Bland annat anförs att dessa näringars stora sysselsättningsbidrag ligger i deras förmåga att vara en dynamo för andra branscher samt att som kulturhuvudstad 2014 ger möjligheter som myndigheter och organisationer bör ta till vara. Med anledning av förslaget vill utskottet framhålla vad som angetts ovan, nämligen att har avrapporterat flera uppdrag om kulturella och kreativa näringar , där det i en redovisning konstateras att dessa näringar kan bidra med värdeskapande som behövs för att ska vara långsiktigt konkurrenskraftigt. Av det föregående framgår vidare att staten har gjort betydande satsningar på som kulturhuvudstad och att det enligt redovisning har skapats förutsättningar för en långsiktig förstärkning av kulturlivet i regionen. I motion 2013/14:N423 (S) förordas även ett tillkännagivande om skogsnäringen. Motionärerna betonar betydelsen av att utveckla nya användningsområden för både skogen och virket. I motion 2013/14:N340 (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av strategisk samverkan kring ökad träförädling där skogen finns. Med anledning av dessa motioner vill utskottet erinra om branschforskningsprogrammet för skogs- och träindustrin som finansierades gemensamt av trä- och skogsindustrin samt staten via och som på uppdrag genomfördes av . Inom ramen för detta program finansierades över 60 projekt. Utskottet konstaterar också att en handlingsplan har tagits fram för visionen Skogsriket – med värden för världen. –2015 har regeringen avsatt totalt för satsningar på bl.a. ökat företagande, ökat byggande i trä och projekt kring ökat uttag av biomassa. I forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3) lyfts dessutom skogsråvara och biomassa fram som en viktig sektor för forskningssatsningar som ska leda till nya produkter och tjänster. Det satsas totalt –2016. I motion 2013/14:N340 (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av riskkapital och stöd till företag som vill utveckla vidareförädling av trä i norra inland. Här hänvisar utskottet till tidigare ställningstaganden om statligt riskkapital i avsnittet Övergripande om företagsfrämjande. I flera motioner föreslås en ökad reglering av skrotbranschen, bl.a. genom ett kontanthanteringsförbud.