bet · H101UbU15 · 2014-03-31 00:00:00 — Traditionellt är det oftast formella betyg som har hög status för att mäta kunskaper och kompetens. Det finns många grupper som är i behov av att få sina kunskaper och erfarenheter validerade och dokumenterade. Arbetsgivaren är i stort behov av metoder som riktar sig mot yrkets krav och behov. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utbildning i svenska för invandrare (sfi), punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkande 13, 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:Ub382 av (MP), 2013/14:Ub423 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub482 av (M). Dagens utbildning i svenska för invandrare (sfi) behöver utvärderas. är inte utbildningen tillräckligt anpassad till människors förkunskaper. Många verkar hamna fel i systemet, de läser på för låga nivåer, t.ex. gymnasiekurser trots att de har högskoleexamen från hemlandet, vilket i onödan försenar arbetsmarknadsinträdet. Modern teknik behöver också användas i större utsträckning. Vi menar att det är högprioriterat att investera i kompetensutveckling för lärare som undervisar i svenska för invandrare eftersom en mycket stor andel av lärarna saknar ämneskompetens i ämnet svenska som andraspråk. Behörighetskravet är dessutom för lågt satt och bör höjas. Utbildningen i svenska för invandrare måste på ett mer ingående sätt kombineras med praktik och arbetslivsorientering. En kraftfull satsning på att erbjuda fler studerande svenskundervisning på sitt modersmål behövs, och skrivningarna om modersmålets betydelse behöver stärkas i läroplan och kursplan. Kommunerna ska erbjuda ett kontinuerligt intag av studerande och erbjuda flexibla studietider. Många som kommer till talar flera språk och är vana vid akademiska studier. Vi vill att det på några ställen i landet införs intensivkurser i svenska på högskola eller universitet för dem som önskar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utbildning i svenska för invandrare (sfi), punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 9 och 2013/14:Ub382 av (MP) samt 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkande 13, 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Ub423 av m.fl. (S), 2013/14:Ub482 av (M) och 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 11. En faktor som skulle underlätta EU-migranters etablering i samhället och möjlighet att hitta arbete är språkundervisning. Enligt gällande regelverk har enbart personer som är bosatta eller som i vissa fall vid tillämpningen av skollagen (2010:800) anses bosatta i landet rätt att delta i sfi-undervisning. Regering bör därför, i enlighet med en uppmaning från , låta utreda möjligheten att ge EU-migranter som klassificeras som arbetssökande, inte är registrerade hos och således saknar uppehållsrätt samt inte är folkbokförda hos , rätt att delta i sfi. Yrkesinriktning och arbete hand i hand med svenskundervisning vore det bästa för att lyckas med språkinlärningen. Visst lär sig deltagarna på sfi svenska genom att arbeta och genom att lära sig svenska fackord på sfi. Ett arbete ger inte automatiskt ett bra språk, eftersom det finns många arbeten där deltagarna inte pratar så mycket svenska, men arbete tillsammans med språkutbildning är det allra bästa för språkinlärningen, för då blir deltagarna delaktiga direkt och sätts inte på väntan som annars kan vara fallet. Det är viktigt hur inledningen av språkstudierna blir för deltagarna, och om de direkt sätts i arbete innebär det en delaktighet i stället för väntan. I denna fråga behöver vi göra en helomvändning och göra sfi helt yrkesinriktad för att ska kunna utvecklas. För vi behöver befolkningsökning och arbetskraft för att utvecklas. Att yrkesutbilda nyanlända vore således mycket bra. Regeringen bör tillsätta en utredning dels om möjligheten att ge EU-migranter möjlighet att delta i sfi-undervisning, dels om hur sfi kan göras helt yrkesinriktad. Utbildning i svenska för invandrare (sfi), punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:Ub382 av (MP), 2013/14:Ub423 av m.fl. (S), 2013/14:Ub482 av (M) och 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 11. Det är viktigt att alla som lever i kan prata svenska. Språket är nyckel för att bli delaktig i samhället. De invandrare och flyktingar som trots i inte kan svenska har svårt att få ett arbete. Därför vill höja kvaliteten i utbildningen i svenska för invandrare, sfi, bl.a. när det gäller tillgången till utbildning varvad med praktik och validering, fler lärarledda timmar och välutbildade sfi-lärare. vill se en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller förvärvsarbete. vill också särskilt utveckla sfi med yrkesinriktning. Vidare vill Vänsterparitet komma till rätta med den bristande kontinuiteten både för den undervisande läraren, för gruppen och för den enskilde sfi-studeranden. Den löpande intagningen är en faktor, en annan är att den studerande tvingas göra avbrott i studierna för att ta ett jobb, även , för att inte gå miste om sin försörjning. Detta skapar en motsägelsefullhet då individen å ena sidan ställs inför behovet av att snabbt komma ut i arbetslivet och å andra sidan ställs inför behovet av att skaffa sig fullgoda kunskaper i svenska för att klara arbetslivet och samhällets alla krav. Ett problem inom sfi är att lärarna tvingas anpassa nivån på undervisningen när nya elever utan förkunskaper i svenska kommer till klasserna. De andra eleverna kan då uppleva att de inte kommer framåt i sina svenskkunskaper och riskerar att tappa motivationen. Även hanteringen av detta problem underlättas med mer resurser eftersom utbildarna då får bättre förutsättningar att placera elever med olika nivåer på kunskaperna i svenska i olika klasser. Dessutom är det nödvändigt att satsa på att stärka lärarkompetensen inom sfi. Det handlar dels om satsningar på vidareutbildning, dels om att ställa tydliga behörighetskrav. Nästan två tredjedelar av sfi-lärarna saknar helt kunskaper i svenska som andraspråk, en stor andel saknar dessutom behörighet i vuxenpedagogik. I den ordinarie skolan är kraven höga när det gäller undervisande lärares behörighet, men för sfi-lärarna är det i stället upp till arbetsgivaren att bedöma lärarens kompetens. Därför behövs en tydligare specifikation av lärarnas behörighet. Jag vill också att det ska bli möjligt att utbilda sig till sfi-lärare som ett spår i lärarutbildningen eller som en egen utbildning. Det behövs en kompetensutveckling av sfi-lärare för att de bättre ska kunna arbeta med alfabetisering av vuxna. menar att det inom Lärarlyftet finns utrymme för 70 platser för att uppnå denna kompetensutveckling, som ska pågå på halvfart. De som har gått sfi men inte lyckats lära sig behärska svenska språket har rätt att när som helst återuppta sina studier. Dessa studier i sfi ger också rätt till försörjningsstöd. Genom att höja kvaliteten på utbildningen hoppas vi göra utbildningen mer attraktiv även för dem som hoppat av. På så sätt blir satsning på ökad sfi också en andra chans för dem som trots att de bott i inte lyckats lära sig svenska. är skarpt kritiskt till regeringens syn på sfi. Den bygger på osanna antaganden om att sfi-studerande bara sitter av tiden för att kunna bli försörjda, samt på bristfällig statistik som gör det svårt att jämföra olika kommuners resultat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärcentrum, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub410 av m.fl. (MP). Människor ska kunna utbilda sig varhelst de bor i landet. Det är inte självklart för var och en att flytta och byta bostadsort på grund av att man vill gå en utbildning eller komplettera en utbildning man har. Det är viktigt att det finns utbildningsmöjligheter i hela landet. Högskolor, folkhögskolor och lokala lärcentrum är delar i ett lands infrastruktur som står för kompetens och kunskap. Människor står inför olika utmaningar. Få utbildningar man genomgår räcker för hela livet, med alla de förändringar som samhället genomgår. Människor har olika förutsättningar, och förutsättningarna förändras under delar av livet. En del flyttar och byter liv både inom landet och mellan länder. Det är i det sammanhanget viktigt att ge alla människor alla tänkbara möjligheter att ta nya steg, att hitta till nya kunskaper, att våga forcera sina egna trösklar och att kunna validera sina kunskaper allteftersom arbetsmarknaden och livet förändras. En del i den möjligheten är alla de lärcentrum som finns runt om i landet. Fler etableringar av lärcentrum ökar möjligheterna till ökad kompetens för fler människor. vet vi att ett av de stora hindren för att skapa fler arbetstillfällen är att företagen inte hittar människor med rätt kompetens att anställa. Vi vet också att arbetstagare får lämna en arbetsplats sent i livet och står inför utmaningen att utbilda sig inom något nytt område, som de ofta har en rik arbetslivserfarenhet som är betydelsefull och inte ska betraktas som obetydlig. Fler lokala lärcentrum runt om i landet skulle kunna göra mer för orten och för människors möjlighet till utbildning och möjliggöra ett flexiblare lärande, vilket i sin tur ökar möjligheterna för företag att få rätt kompetenser på plats. Detta är en fråga av stor betydelse för hela landet, och speciellt för landsbygdskommuner. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Eftergymnasiala studier för särskoleelever, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub460 av Per Lodenius (C). Livslångt lärande, möjligheten att vidareutbilda sig också efter gymnasieskolan, är viktigt. Också den som har en intellektuell funktionsnedsättning och därför har gått i särskola borde ha den möjligheten. Lika viktigt som det är att de som har det lätt för sig har möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse, lika viktigt är det att de som har en intellektuell funktionsnedsättning också får möjligheten att utvecklas efter sin förmåga och sitt intresse. Men har du gått i särskola har du inte samma möjligheter. Det beror på vad kommunen vill erbjuda dig. Du har egentligen ingen egen valmöjlighet. Det här är onödigt! Vi vet att det finns så många jobb som man kan utföra, oavsett vilka funktionsförutsättningar man har, bara man får chansen att fortsätta att lära sig mer efter gymnasiesärskolan. Alla behövs i vårt samhälle. Alla har en plats i vårt samhälle. Det är en fråga om demokrati. Flera projekt och utbildningar försöker hitta modeller för en eftergymnasial utbildning för den som har gått i särskola. Många goda exempel finns, som Kulturcentrum i , Vild Vacker Vuxen i , hälsoinspiratörsprogrammet vid och yrkeshögskoleutbildningen till kulturkommunikatör i . Utbildningen till kulturkommunikatör i ingår i ett pilotprojekt som Myndigheten för i regleringsbrevet fick i uppdrag att förbereda och genomföra, i syfte att förbättra tillgängligheten till yrkeshögskoleutbildningar för personer med funktionsnedsättning. Fem utbildningar valdes också ut för att ingå i detta projekt. Myndigheten har också valt att gå vidare med projektet med ytterligare utbildningar. Projektet är inte i första hand tänkt för studenter med intellektuell funktionsnedsättning, men det är en viktig målgrupp. Utfallet vad gäller deltagare med intellektuell funktionsnedsättning hade dock kunnat vara mycket bättre. Antagningsreglerna och möjligheterna för de studenter på dessa utbildningar som tidigare gått i gymnasiesärskolan har dock inte varit helt klara. Det är också bara ett fåtal av de utbildningar som ingått i pilotprojektet som har tagit emot studenter som har gått i gymnasiesärskola. Det beror i första hand på det regelverk som finns vad gäller möjligheten till eftergymnasial utbildning för den som har gått i gymnasiesärskola. Livslångt lärande, möjligheten att vidareutbilda sig också efter gymnasiet, är viktigt. Också den som har en intellektuell funktionsnedsättning och därför har gått i särskola borde ha den möjligheten. Men har du gått i särskola har du inte samma möjlighet. Du har egentligen ingen egen valmöjlighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C419 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala vuxenutbildningen behöver stärkas och erbjudas fler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studier på yrkesgymnasium för vuxna. 2013/14:U315 av m.fl. (C, FP, KD, MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en gemensam auktorisation av en utbildning som är godkänd i ett annat nordiskt land. 2013/14:Sf268 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitetshöjning av sfi. 2013/14:Sf374 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över sfi-undervisningen. 2013/14:So241 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge EU-migranter som uppfyller vissa kriterier rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare (sfi). 2013/14:Ub203 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ett nytt kunskapslyft. 2013/14:Ub218 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildning. 2013/14:Ub233 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förstärka delar av regelverket för anordnande av YH-utbildningar. 2013/14:Ub236 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sfi-undervisning. 2013/14:Ub242 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att integrera sfi i arbetslivet. 2013/14:Ub250 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över hur det offentliga utbildningssystemet kan bemöta det kommande rekryteringsbehovet av personal inom transportnäringen. 2013/14:Ub252 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svensk välfärd är beroende av ett framgångsrikt näringsliv, en välutvecklad offentlig sektor, forskning och en utveckling som har sin grund i en framtidsorienterad modell för utbildning genom hela livet. 2013/14:Ub273 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ett ständigt pågående livslångt lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dimensionera utbildningsplatserna efter befolkningens utbildningsnivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera insatser som motverkar könsbundna utbildningsval. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildningens viktiga roll i det livslånga lärandet. 2013/14:Ub297 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler yrkesgrupper bör få möjlighet att validera sin utbildning. 2013/14:Ub303 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrade möjligheter till kunskapsvalidering. 2013/14:Ub333 av i och Shadiye Heydari (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat behov av att förbättra kompetensutvecklingen på arbetsmarknaden genom en ökad samverkan mellan validering och yrkescollege. 2013/14:Ub337 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2013/14:Ub370 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över effektiviteten i valideringsprocessen. 2013/14:Ub382 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur utbildningen i svenska för invandrare kan göras helt yrkesinriktad. 2013/14:Ub408 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa en formell städutbildning. 2013/14:Ub410 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av lokala lärcentrum i hela landet. 2013/14:Ub423 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anpassa sfi genom att utveckla och förändra pedagogiken så att fler kvinnor lär sig tala, läsa och skriva det svenska språket. 2013/14:Ub445 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkeshögskoleutbildning. 2013/14:Ub460 av Per Lodenius (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att ge förslag till hur också den som gått i särskola ska få likvärdiga möjligheter att studera vidare efter sin gymnasietid. 2013/14:Ub477 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda rätten till punktskrift. 2013/14:Ub482 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska för invandrare (sfi) och . 2013/14:Ub488 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade insatser såsom uppsökande, information och motivation för att nå kvinnor utan tidigare arbetslivserfarenhet. 2013/14:Ub540 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en nationell grundutbildning inom psykiatri med lokal tillgänglighet. 2013/14:Ub573 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenutbildningens uppdrag och styrkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utmaningar som vuxenutbildningen kan hjälpa oss att möta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om riktade insatser såsom uppsökning, information och motivation av studieovana grupper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att samverka med arbetsmarknadens parter och staten för att garantera vidareutbildning för yrkesverksamma. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det viktiga livslånga lärandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om validering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning i svenska för invandrare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den nya gymnasieskolans krav på mer vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat regionalt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrning, uppföljning och kontroll av vuxenutbildningsinsatser. 2013/14:A288 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt valideringssystem. 2013/14:A409 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kompetensplattformar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt valideringscentrum.