bet · H201FiU3 · 2014-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner behandlar regeringens förslag till anslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner samt två motioner från den allmänna motionstiden . I motionerna finns alternativa budgetförslag från , , och samt från . Övriga motionsyrkanden om kommuner från den allmänna motionstiden planerar finansutskottet att behandla . Utskottet tillstyrker allianspartiernas (M, C, FP, KD) förslag om anslag för utgiftsområdet vilka uppgår till totalt ca . Utskottet avstyrker delvis regeringens och helt förslag om anslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 Anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (S, MP, V) Anslagen utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2015 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och motion 2014/15:2842 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2888 av m.fl. (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 redovisas regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som allianspartierna respektive föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till allianspartiernas (M, C, FP, KD) reservation, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till 91 (mot. 2014/15:3002, bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:37). I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen som gäller anslag inom utgiftsområde 25. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 Utskottets bedömning i korthet Utskottet anser att regeringen bör kunna analysera och dra generella slutsatser om sambandet mellan statsbidragen och måluppfyllelsen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. har beslutat om målet för utgiftsområde 25. Målet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet (prop. 2008/09:1 utg.omr. 25 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:FiU3, rskr. 2008/09:150). Regeringens redovisning av resultaten för utgiftsområde 25 i fråga om kommunsektorns ekonomiska förutsättningar och kommunernas och landstingens ekonomiska resultat kan endast användas i begränsad omfattning för att belysa måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Det går därför inte att dra alltför långtgående slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landsting finansiella ställning. Ytterligare resultatredovisning av skola, , hälso- och sjukvården och andra kommunala ansvarsområden görs inom andra utgiftsområden i budgetpropositionen (se främst utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning). redovisade kommunerna och landstingen ett sammanlagt resultat som motsvarar kommunallagens krav om en ekonomi i balans. I boksluten redovisade av kommunerna (263 stycken) och av landstingen (4 stycken) ett positivt resultat. har andelen kommuner med positiva ekonomiska resultat varierat med mellan . För landstingen har andelen varierat med mellan . Målet för en god ekonomisk hushållning varierar mellan kommunerna och landstingen, men ett vanligt mål är ett resultat som utgör av skatter och generella statsbidrag. uppgick resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag till för sektorn som helhet. Kommunernas andel uppgick i genomsnitt till och landstingens andel till i genomsnitt –0,. har resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag varierat för hela sektorn med i genomsnitt mellan . Kommunerna har haft ett bättre ekonomiskt resultat i relation till skatteintäkter och generella bidrag än landstingen. Balanskravet och kravet om god ekonomisk hushållning har en stor betydelse för en ansvarsfull ekonomisk förvaltning i kommunsektorn. De minskar risken för underskott och bidrar till att överskottsmålet kan nås för hela den offentliga sektorn. kan kommunerna och landstingen i goda tider sätta av medel i en resultatutjämningsreserv för att ta dessa i anspråk när de ekonomiska förutsättningarna försämras. I boksluten hade kommunerna och landstingen reserverat totalt i resultatutjämningsreserver. Kommunsektorns intäkter uppgick till totalt 2013, vilket var en ökning jämfört med . Av dessa intäkter kom från inkomstskatter och 140 miljarder från statsbidrag (86 miljarder i form av generella statsbidrag och i form av specialdestinerade statsbidrag). Verksamhetens totala kostnader (inklusive avskrivningar och finansiella kostnader) uppgick till totalt . Det sammanvägda resultatet uppgick därmed till 2013, varav kommunerna redovisade ett positivt resultat om medan landstingen redovisade ett negativt resultat om nästan . Jämfört med 2012 var resultatet lägre 2013. I resultatet ingår dels återbetalningar av sjukförsäkringspremier från Försäkring, dels effekten av sänkningen av diskonteringsräntan för beräkning av pensionsåtaganden som tvärtom påverkar resultatet negativt. Kommunsektorns inkomster har utvecklats relativt svagt , men i takt med att arbetsmarknadsläget succesivt förbättras stärks sektorns finansiella förutsättningar. Sektorns finansiella sparande och resultat kommer att bli svagare jämfört med . Skatteunderlaget utvecklas förhållandevis svagt och kommunsektorn får ingen återbetalning av från Försäkring . De totala inkomsterna väntas därmed öka relativt svagt () medan utgifterna väntas öka i högre takt. Utgifterna för den kommunala konsumtionen bedöms öka 2014. Trots den svaga utvecklingen av inkomsterna bedöms kommunsektorns ekonomiska resultat uppgå till . –2018 beräknas kommunsektorns inkomster öka snabbare, i genomsnitt med . Även statsbidragen beräknas öka till följd av att de riktade statsbidragen beräknas öka med . Detta beror på ett ökat antal asylsökande och på reformer inom välfärds- och arbetsmarknadsområdet. Ökningen av de specialdestinerade bidragen motsvaras av en ökning av konsumtionen och därmed även utgifterna. –2018 beräknas utgifterna öka i en något svagare takt än inkomsterna. Kommunsektorn som helhet bedöms uppnå ett resultat som är i linje med god ekonomisk hushållning –2018. Antalet sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet uppgick till drygt 1,2 miljoner personer 2013. Sysselsättningen är därmed tillbaka på samma nivå som före finanskrisen. bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med (ca 9 000 personer). ökar sysselsättningen i en högre takt och 2018 beräknas sysselsättningen uppgå till 1 296 000 personer. Utskottet har analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 i budgetpropositionen. Analysen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottet noterar att regeringen anser att det är svårt att dra alltför långtgående slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landsting finansiella ställning. Utskottet anser ändå, trots dessa svårigheter, att regeringen bör kunna analysera och dra generella slutsatser om sambandet mellan statsbidragen och måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. Uppdraget regleras i Statskontorets instruktion. Syftet med uppföljningen är att ge underlag för en kontinuerlig uppdatering av utjämningssystemet. Statskontoret har även i uppdrag att genomföra en övergripande kartläggning de faktorer som har betydelse för kommunerna och deras verksamheter (dnr Fi2013/4575). har vidare gett sakkunniga i uppdrag (dnr Fi2014/2038) att biträda departementet med att utforma en metod för en uppföljning av kommunernas och landstingens ekonomi och en struktur för att sammanställa den information som ligger till grund för uppföljningen. Utskottet gör bedömningen att regeringen noga följer den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn. Vidare anser utskottet att regeringen bör följa de rekommendationer om en uppdatering av systemet för kostnadsutjämning som Statskontorets löpande uppföljning resulterar i. Slutligen noterar utskottet att regeringen har för avsikt att kartlägga de faktorer som har betydelse för kommunerna, vilket ytterligare borde förbättra resultatredovisningen på området. Anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och förordar ett oförändrat kommunalt utjämningssystem i enlighet med allianspartiernas (M, C, FP, KD) förslag. I budgetpropositionen föreslås att anslagen för utgiftsområde 25 blir högre än 2014, varav ca till kommunerna och –0,till landstingen. Ökningen beror till stor del på att kommunsektorn kompenseras för att nedsättningen av arbetsgivaravgiften för unga avskaffas. Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2015 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Källa: Budgetpropositionen . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Regeringen föreslår att anvisar 90 till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Jämfört med 2014 innebär förslagen en höjning av anslaget med ca . I propositionen föreslår regeringen följande större ändringar. • Nedsättningen av socialavgifterna för unga avskaffas. Till följd av detta kompenseras kommunsektorn genom att statsbidragen ökas med . beräknas statsbidragen ökar med ytterligare . Beloppet fördelas mellan kommunerna och landstingen i proportion till antalet anställda i ålderskategorin 18–och de genomsnittliga lönerna som gäller för dessa kategorier. • Anslaget för ersättningar för gränsöverskridande vård som betalas ut till personer som vid tiden för vården var bosatta i höjs med 2015. Anledningen är det EU-direktiv om patientrörlighet som antogs 2013, i vilket landstingen och kommunerna fick kostnadsansvar för viss gränsöverskridande vård. • Bestämmelserna om fritidspeng i socialtjänstlagen ska upphöra att gälla och de medel som avsatts för detta ändamål ska i stället användas för att höja barndelen i riksnormen för försörjningsstödet för barn i åldrarna 7–. Anslaget ökar därmed med . • Takbeloppen i högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen höjs fr.o.m. (föreslås i proposition ). Avsikten är att de båda takbeloppen för hemtjänst och dagverksamhet respektive del av flerbäddsrum i särskilt boende höjs med . Förslaget medför att kommunernas möjlighet till avgiftsuttag ökar. Därmed föreslås, i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen, att anslaget minskar med 2015. • Avdragsrätten för pensionssparande begränsas, vilket leder till ökade skatteintäkter för såväl kommunerna som staten. föreslås att avdragsrätten begränsas till , vilket innebär en inkomstökning för kommunsektorn på . Som en följd av att kommunsektorns skatteintäkter ökar föreslår regeringen att anslaget minskas med 2015, varav med för kommunerna och för landstingen. Fördelningen är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommunerna respektive landstingen. • Övriga ekonomiska regleringar uppgår till ca och avser huvudsakligen regeringens föreslagna skattelättnader för pensionärer. • De förändringar i inkomstutjämningen som den förra regeringen genomförde medför att omfördelas till ett mindre antal höginkomstkommuner och ett landsting. Regeringen anser att det är angeläget att utjämningsystemet förändras så att en rättvisare fördelning kan åstadkommas. De lagändringar som detta kräver måste beredas och förändringarna beräknas träda i kraft . 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader (Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade) . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Enligt en preliminär beräkning från () kommer utjämningen för LSS-kostnader att uppgå till . Jämfört med 2014 är det en höjning av anslaget med . 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer . Under anslaget anvisas medel som får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området – Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och kommunerna, som i ett avtal har förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera högst . I en skrivelse till (dnr Fi2014/1638) har RKR anhållit om statligt bidrag med verksamhet. Även RKA är en ideell förening. Medlemmarna är staten och SKL. RKA tillhandahåller bl.a. nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommunerna och landstingen. Även i denna förening har medlemmarna i ett avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet med högst vardera. I en skrivelse till (dnr Fi2014/1639) har RKA anhållit om statligt bidrag med . Regeringen föreslår därför att anvisas anslaget 2015. I allianspartiernas gemensamma partimotion 2014/15:2842 av m.fl. (M, C, FP, KD) föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning är lägre än regeringens förslag[2]. Vidare anförs att de förändringar av det kommunala utjämningssystemet som det beslutades om i 2013/14:FiU3 ska fortsätta att gälla. Motionärerna har även i den gemensamma partimotionen 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD) föreslagit att vissa reformer ska införas bl.a. obligatorisk läxhjälp, sommar-skola och mer matematikundervisning. Vidare vill motionärerna att en tioårig grundskola införs och att tidiga insatser görs för nyanlända och utrikesfödda elever. I kommittémotion 2014/15:2888 av m.fl. (SD) föreslås att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjs med jämfört med regeringens förslag. Jämfört med regeringens förslag vill motionärerna även att anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader minskar med 2015. Motionärerna hänvisar till sin budgetmotion (motion 2014/15:3003 av m.fl. [SD]). I höstbudgetmotionen vill mo-tionärerna bl.a. att rätten till heltid, deltid och möjligheten till kompetensutveckling på arbetstid utökas inom den offentliga sektorn. Vidare vill motionärerna se en minskad invandring och att lagen om modersmålsundervisning avskaffas. Motionärerna vill utöka antalet platser till komvux med 5 000 och kompensera kommunerna för ökade utgifter till följd av att motionärerna vill höja arbetsgivaravgiften. Sammanställning av förslag till ramanslag I bilaga 2 redovisas regeringens och oppositionens förslag till anslag inom utgiftsområde 25. Tilläggsinformation till allianspartiernas budgetmotion Under utskottets beredning har allianspartierna anmält ett antal revideringar i förhållande till sin budgetmotion 2014/15:3002 (M, C, FP, KD). På utgiftssidan har allianspartierna anmält att utgiftsramen för utgiftsområde 25 ska revideras i förhållande till vad som angetts i budgetmotionen. Utgiftsramen för utgiftsområde 25 påverkas enligt följande: +112 miljoner kronor , +67 miljoner kronor , +67 miljoner kronor och +67 miljoner kronor . I tabellen i bilaga 2 till betänkandet ingår inte dessa revideringar. Däremot redovisas de i allianspartiernas reservation till rambeslutet och är inräknade i allianspartiernas beslutsbilagor till reservationen (bil. 3 och 9 i bet. 2014/15:FiU1). Allianspartiernas förslag som bifallits av innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillförs , vilket är ca lägre än i regeringens förslag. Det lägre anslaget är en följd av att beslutat att avslå regeringens förslag om att avskaffa nedsättningen av socialavgiften för unga och sänkt skatt för pensionärer. Därutöver ändras anslaget bland annat på grund av att medel avsätts för att skapa bättre förutsättningar för kommuner att erbjuda läxhjälp. Detta innebär en ökning av anslaget med ca . Vidare föreslås att fritidspengen för barn ska finnas kvar, och därmed att barndelen i riksnormen för försörjningsstödet för barn i åldrarna 7–inte höjs med . Dessutom avslås regeringens förslag om att justera takbeloppen i högkostnadsskyddet inom äldreomsorgen, vilket hade inneburit att anslaget minskats med . biföll allianspartiernas (M, C, FP, KD) reservation och fastställde därmed ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till (bet. 2014/15:FiU1). Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen får utgiftsområdets anslag inte överskrida den fastlagda ramen för utgiftsområdet. Såväl regeringens förslag om anslag i propositionen som förslag om anslag i motionen ligger högre än den ram som fastställts och kan således inte bifallas av vid behandlingen av utgiftsområdet. Utskottet anser att kommunerna och landstingen oavsett den egna skattekraften och strukturella kostnadsskillnader ska kunna erbjuda en likvärdig service till sina invånare. Därför bör de viktiga förändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning som beslutade om förra året vara kvar (bet. 2013/14:FiU3). Utskottet noterar att allianspartierna bl.a. tillför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning medel motsvarande ca för att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att kunna erbjuda läxhjälp. Utskottet anser att allianspartiernas förslag till anslag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner är väl avvägda och skapar goda förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktiga välfärdstjänster såsom sjukvård, äldreomsorg och skola. Enligt utskottets uppfattning behöver inte upplysningar och yttranden enligt vad som redovisas i 10 kap. 4 § riksdagsordningen inhämtas, med anledning av förslagen. Med detta tillstyrker utskottet Alliansens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och avstyrker delvis regeringens och helt här aktuella förslag. Anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V) anför: ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . Socialdemokraterna, och ser fördelningen inom utgiftsområde 25 som en del av budgetpropositionens förslag som en helhet. Inriktningen av politiken inom utgiftsområdet ska vara att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktig välfärdsverksamhet. Med vårt budgetalternativ skulle bl.a. bättre förutsättningar för jobb och utbildning i kommunsektorn ha skapats. Riksnormen för försörjningsstödet för barn borde ha höjts med . Vi anser också att pensionärernas villkor skulle ha förbättras genom att skattelättnader för pensionärer med hade genomförts. Vårt långsiktiga mål är att skatteklyftan ska slutas genom att skatten sänks för pensionärer. Utöver de reformer som rör under utgiftsområde 25 så hade vår budgetproposition påverkat kommunsektorns ekonomi positivt genom bl.a. ökade anslag till äldrevård, sjuk- och förlossningsvård, stöd till kvinnojourer, höjt underhållsstöd och högre A-kassa. Vi har också i budgetpropositionen 2014/15:1 föreslagit att det kommunala utjämningssystemet ändras så att fördelningen blir rättvisare. Det förslag som alliansregeringen genomförde avviker från den parlamentariska utredningen 2011:39, vilket medför att omfördelas till i huvudsak ett tiotal moderatstyrda höginkomstkommuner. Detta anser vi är en orättvis och felaktig fördelning mellan kommunerna. Anslagen utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (SD) (SD) och (SD) anför: