bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — När det gäller frågan om kommunernas inflytande vid etablering av fristående skolor uttalar motionärerna att staten och kommunerna ska åläggas att ta ansvar för att det inte sker någon överetablering av skolor och att det ska krävas ett samarbetsavtal mellan kommunen och en ny fristående skola innan den nya skolan startar. Staten ska säkra kvaliteten vid tillståndsprövningen av nya fristående skolor. Motionärerna betonar också att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan. Motionärerna vill ha en ökad granskning av skolornas ekonomi med möjlighet att ingripa då offentliga anslag använts på ett felaktigt sätt. För att möjliggöra en ökad insyn i hur skolorna använder de offentliga anslagen ska varje skola öppet redovisa sin ekonomi på enhetsnivå. I kommittémotion 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkande 1 anser motionärerna att det i likhet med det system som finns i måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny friskola avser att ge, exempelvis en viss pedagogisk profil eller språkprofil, för att en friskola ska få starta. Enligt motionärerna är det ofta mycket svårt för en kommun att skapa en långsiktig planering för kommunens skolverksamhet eftersom det är Skolinspektionen som beslutar huruvida en friskola ska få starta eller inte. Dessutom anser motionärerna i yrkande 5 att det bör införas ett kommunalt veto mot friskoleetableringar tills skolan har återförstatligats. Ett sådant veto ska enligt motionärerna kunna användas om det t.ex. är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 2 konstaterar motionärerna att det har skett en överetablering av fristående skolor och begär att det ska införas en stopplag för att hejda den okontrollerade utvecklingen av etablering av fristående skolor tills nya regler har införts. Stopplagen innebär att Skolinspektionen inte ska ta emot nya ansökningar om att få starta fristående skolor, att inkomna ansökningar inte ska behandlas och att skolor som godkänts men inte startat sin verksamhet ska bli tvungna att skjuta upp starten. För att Skolinspektionen ska ha ett fullständigt underlag för att fatta beslut om godkännande och rätt till bidrag bör det enligt yrkande 4 regleras att kommunen inte endast har rätt att yttra sig utan är skyldig att yttra sig vid etablering av en fristående skola. Kommunen ska också enligt motionärerna vara skyldig att bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande. I yrkande 5 framhåller motionärerna att Skolinspektionen bör ha möjlighet att stänga en fristående skola med allvarliga brister. Motionärerna konstaterar att om en skola överklagar beslut att återkalla skolans tillstånd kan den fortsätta sin verksamhet under hela rättsprocessen och att det är ett tydligt exempel på att lagstiftningen inte tar hänsyn till elevernas rätt till kunskap och en bra utbildning utan tar skolhuvudmannens parti. I kommittémotion 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att regeringen återkommer med förslag till en ändring i skollagen i syfte att ge kommunerna makt över etableringen av nya förskolor genom möjligheten att ingå kommunala förskoleavtal med privata utförare. Motionärerna anser att en kommun ska få rätt att själv bestämma om den vill skriva avtal med enskilda förskolor och på så sätt kunna planera utbudet av förskolor efter de behov som finns. I motion 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs att kommunernas yttrande inför etablering av friskolor ska tillmätas avgörande betydelse för att undvika överetableringar och onödiga kostnader för skattebetalarna, och i motion 2013/14:Ub452 av m.fl. (S) anför motionärerna att det ska krävas ett samarbetsavtal med kommunen för att en ny fristående skola ska kunna etableras. Motion 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 6 behandlar möjligheten att göra en översyn av reglerna om tillståndsgivning för friskolor så att ett helt nytt tillstånd inte behöver utfärdas varje gång en friskolekoncern önskar etablera en ny skola. Försäljning av kommunala skolor till privata intressenter I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs att beviljade tillstånd för skolverksamhet dras tillbaka om det kan konstateras att gällande regler inte har följts vid försäljning av kommunala skolor till privata intressenter. Motionärerna konstaterar att en förutsättning för att Skolinspektionen ska bevilja en avknoppad skola tillstånd är att överlåtelsen har skett enligt EG-rätten och att detta i flera fall inte skett då skolor sålts till för låga priser. Avgift för Skolinspektionens prövning I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs att det ska införas en avgift för Skolinspektionens prövning för att begränsa antalet ansökningar som är oseriösa eller bygger på orealistiska antaganden eller bristfällig planering. Många ofullständiga eller bristfälliga ansökningar innebär enligt motionärerna att handläggningstiderna förlängs eftersom kompletteringar måste begäras in. Bakgrund och gällande rätt Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller fritidshem. Godkännande ska lämnas om den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga, negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas (se 2 kap. 5 § skollagen. Med negativa följder avses t.ex. att kommunen måste lägga ned en befintlig skola och att detta skulle medföra att avståndet till närmaste skola avsevärt ökar för eleverna i kommunen (se prop. 1995/96:200 s. 45). Om godkännandet avser en gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska man enligt bestämmelsen också beakta följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna. Om godkännandet avser förskoleklass, grundskola eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Ett godkännande ska enligt bestämmelsen avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. Detta innebär att om en huvudman vill utöka en redan befintlig skolverksamhet krävs ett nytt godkännande för utökningen. Detta gäller vid utökning med nya skolformer, årskurser eller utbildningar. Innan Skolinspektionen beslutar om en ansökan skickas den på remiss till den kommun där skolan eller utbildningen är tänkt att starta (se 2 kap. 2 § skolförordningen [2011:185]). På detta sätt får kommunen möjlighet att yttra sig om effekterna för den kommunala skolan. När kommunen yttrar sig bör den enligt bestämmelsen bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande. När det gäller gymnasieskolor får även kranskommunerna möjlighet att yttra sig. Skolinspektionen får inom ramen för sitt tillsynsansvar återkalla ett godkännande av en enskild huvudman. Återkallelse får ske om ett föreläggande som myndigheten har utfärdat inte har följts och missförhållandet är allvarligt. Ett sådant beslut kan bara komma i fråga vid missförhållanden som på ett allvarligt sätt rubbar förutsättningarna för verksamheten (se prop. 2009/10:165 s. 900). Även den som vill överta verksamheten vid en befintlig fristående skola ska ansöka hos Skolinspektionen om ett nytt godkännande. Den som prövas är huvudmannen, dvs. den fysiska eller juridiska person som äger den fristående skolan. Om en huvudman som i enlighet med Skolinspektionens godkännande bedriver verksamhet köps upp sker dock ingen prövning av den nya ägaren. Skolinspektionen har genom skollagen getts ett tydligare lagstöd för sin tillsyn samt utökade sanktionsmöjligheter (26 kap. 10–18 §§ skollagen). Skolinspektionen kan förelägga en huvudman att åtgärda brister. Ett sådant föreläggande kan förenas med vite som främst är avsett att fungera förebyggande så att det kan antas förmå huvudmannen att följa föreläggandet. Vitesbeloppet ska därför fastställas med hänsyn till bl.a. huvudmannens ekonomiska förhållanden. Om en enskild huvudman föreläggs att åtgärda brister som utgör ett allvarligt missförhållande och inte sedan vidtar åtgärder, kan godkännandet som huvudman återkallas. Bakgrund och pågående arbete (Fi 2012:11) har fått i tilläggsdirektiv att bedöma om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn. Det skulle exempelvis kunna framgå i bolagsordningen, affärsplanen, prospekt eller motsvarande dokument. I direktiven (dir. 2014:3) anges att en utgångspunkt bör vara att bolag som utför offentligt finansierade välfärdstjänster bör ha en långsiktig inriktning på sin verksamhet och inte huvudsakligen vara inriktade på kortsiktig lönsamhet eller inriktade på att sälja inom . I uppdraget ingår också att utreda om det är rättsligt möjligt och lämpligt att kräva att ett aktiebolag som bedriver fristående skolverksamhet helt eller delvis ska ha till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet eller annat motsvarande syfte för att få tillstånd att driva verksamheten. Som ett led i uppdraget ingår att analysera hur ett aktiebolags verksamhet skulle påverkas av att bolaget helt eller delvis har ett annat syfte än vinst. Analysen ska även omfatta vilka konsekvenser ett helt eller delvis annat syfte har för fördelningen av vinsten och hur verksamheten skulle påverkas om ett bolag har som enda syfte att bedriva utbildning av god kvalitet och överskottet som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten. har redovisat rättsläget när det gäller avknoppning av skolverksamhet (se SOU 2013:56 s. 267 f.). Med avknoppning av skolverksamhet avses att en kommun beslutar att lägga ned sin egen skolverksamhet och i stället erbjuder en eller flera anställda inom kommunen att ta över skolan och driva den vidare under eget huvudmannaskap. Kommitténs slutsats är att rättsläget är klart och inte lämnar något utrymme för försäljning av egendom till lägre pris än det värde som har fastställts vid en oberoende värdering och att det är verksamhetens hela värde som då ska värderas. Kommittén konstaterar även med hänvisning till rättspraxis att Skolinspektionen inte kan pröva om kommunen i samband med avknoppning har åsidosatt någon kommunalrättslig eller EU-rättslig regel. Regeringen föreslår i en lagrådsremiss om Villkor för fristående skolor m.m. vissa ändringar i skollagen om fristående skolor. I skollagen föreslås att en bestämmelse införs med innebörden att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en etableringskontroll av den verksamhet som en godkänd huvudman avser att bedriva. Etableringskontrollen ska genomföras innan den utbildning som godkännandet avser startar. En nyetablering av en fristående skola ska även enligt förslaget föregås av ett samråd mellan den enskilde och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Samrådet ska avse den kommande verksamheten och genomföras efter godkännande men före Skolinspektionens etableringskontroll. Om utbildningen ska bedrivas i form av gymnasieskola eller gymnasiesärskola föreslås att närliggande kommuner ges tillfälle att delta i samrådet. Detta ska ske genom lägeskommunens försorg. Samrådet ska dokumenteras. Skolinspektionen kan enligt förslaget återkalla godkännandet om huvudmannen varken vid etableringskontrollen eller efter ett föreläggande kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd. Regeringen bedömer att en huvudman ska starta en fristående skola senast efter godkännandet. Regeringen bedömer även att huvudmannens lämplighet bör kunna prövas av Skolinspektionen och att kravet på lämplighet bör kvarstå även efter det att godkännande lämnats. En redan godkänd huvudman bör anmäla till Skolinspektionen när en ny fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i huvudmannens verksamhet, och ett godkännande bör enligt regeringen då återkallas utan ett föregående föreläggande om huvudmannen är lämplig och saknar faktisk eller rättslig möjlighet att vidta åtgärder för att avhjälpa bristen. När det gäller ägarprövning bedömer regeringen i lagrådsremissen att en sådan bör införas för att säkerställa att ägarna av skolföretag har ett seriöst och långsiktigt intresse för att bedriva utbildning. Det är enligt regeringen angeläget att regelverket utformas så att det inte i onödan försvårar för mindre aktörer på friskoleområdet, t.ex. föräldrakooperativ och ideella föreningar. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet ser fram emot den kommande propositionen Villkor för fristående skolor och noterar att regeringen i den aktuella lagrådsremissen i ärendet lämnar förslag och bedömningar som rör etableringen av fristående skolor. Lagrådsremissen innehåller bl.a. förslag och bedömningar om samråd med kommunen före etablering av en fristående skola, etableringskontroll innan en utbildning startar, prövning av skolhuvudmännens lämplighet i samband med godkännande samt frågan om huruvida lämplighetsprövning även bör omfatta nya aktörer. Utskottet vill även lyfta fram att ägarprövningsutredningen täcker in frågeställningar och utgångspunkter som avser ägarprövning och eventuell reglering av bolagssyfte. När det gäller frågan om avknoppningar av skolverksamhet hänvisar utskottet till bedömning av rättsläget i frågan. Utskottet avvaktar den aviserade propositionen om villkor för fristående skolor och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Fi271 (S) yrkande 4, 2013/14:Fi283 (MP) yrkande 6, 2013/14:Ub396 (V) yrkandena 1–5, 2013/14:Ub397 (V) yrkande 1, 2013/14:Ub447 (M) yrkande 6, 2013/14:Ub452 (S), 2013/14:Ub474 (SD) yrkandena 1 och 5, 2013/14:Ub569 (S) yrkandena 22, 24 och 25 samt 2013/14:Ub571 (S) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda regler för riksinternatskolor. Jämför reservationerna 20 (S, MP, V) och 21 (MP). I kommittémotionerna 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 25 uttalar motionärerna att det inte längre finns några sakliga skäl för att de tre riksinternatskolorna Humanistiska , Grennaskolan och Lundsbergs skola ska ha särskilda regler och villkor. Skolinspektionen bör därför få befogenhet att utöva tillsyn över internatverksamheten, och de bör ha samma villkor som fristående skolor, både i fråga om möjligheten att ta ut avgifter för utbildningen och bidraget från det allmänna. I motion 2013/14:Ub429 av och (båda S) begär motionärerna att de särskilda statsbidragen och möjligheten att ta ut avgifter för undervisning vid de s.k. riksinternaten bör avskaffas. Motionärerna ser inga principiella skäl som motiverar dessa undantag i förhållande till övrig skolverksamhet. Tillstånd och elevavgifter för riksinternatskolor I motion 2013/14:Ub318 av m.fl. (MP) yrkande 1 framhåller motionärerna att den senaste statistiken visar att det inte finns behov av tre riksinternatskolor om avsikten med dessa är att ge elever vars föräldrar är bosatta utomlands möjlighet till skolgång och internat i . Motionärerna konstaterar att de elever som har föräldrar utomlands och som går i någon av internatskolorna skulle kunna inrymmas i en av dessa skolor. Motionärerna anser att regeringen bör undersöka vilka två skoltillstånd som bör återkallas. I yrkande 3 begär motionärerna att det ska tas fram ett regelverk som syftar till att förplikta internatskolor att inte ta ut elevavgifter för internatverksamheten som är högre än snittet för internatavgift på en folkhögskola och i yrkande 4 att internatskolor inte får ta ut elevavgifter i övrigt. Motionärerna anser att avgifterna för logiverksamheten i skolorna är mycket hög och att det innebär att många föräldrar inte har någon möjlighet alls att skicka sina barn till sådana skolor. Bakgrund och gällande rätt I 29 kap. 15 § skollagen (2010:800) sägs att efter ansökan från en kommun eller en enskild som har godkänts som huvudman för fristående skola med grundskola eller gymnasieskola och som bedriver utbildning vid en internatskola, får regeringen besluta att ge internatskolan ställning av riksinternatskola. En riksinternatskola ska ha till uppgift att anordna grundskola och gymnasieskola, eller endera av dessa skolformer, för i första hand utlandssvenska elever. I förordningen (2011:525) om statsbidrag till riksinternatskolor finns bestämmelser om de förutsättningar som gäller för statsbidrag till riksinternatskolor. Statsbidrag får lämnas till en huvudman för en riksinternatskola om verksamheten är anordnad och bedrivs enligt gällande bestämmelser på området. Statsbidrag lämnas för undervisning av utlandssvenska elever som går på utbildning motsvarande årskurserna 7–9 i och gymnasieskolan och internationell gymnasial utbildning (IB-utbildning). Bedömningen av om en elev tillhör gruppen utlandssvenska elever ska göras utifrån förhållandena när eleven börjar utbildningen och ska gälla hela skolgången i årskurserna 7–9 i respektive i gymnasieskolan, även om de faktiska förhållandena för eleven ändras . Statsbidrag lämnas i form av allmänt bidrag som finansiellt stöd till skolverksamheten för grundskole- och gymnasienivån, bidrag till kostnader för internatverksamhet inklusive elevhälsa, extra bidrag som särskilt stöd till skolverksamheten och bidrag enligt förordningen (SKOLFS 2002:7) om internationell gymnasial utbildning i och samt vid Humanistiska i . Statsbidragets storlek per elev och bidragsår beslutas särskilt av regeringen. Rektorn för varje skola ska före september månads utgång lämna uppgifter till om det faktiska elevantalet vid skolan och pågående kalenderår. finns det tre fristående grund- och gymnasieskolor som har ställning som riksinternatskola. Riksinternatskolorna har enligt skollagen (2010:800) till uppgift att anordna skola för i första hand utlandssvenska elever. () gav en utredare i uppdrag att bistå departementet med att se över vissa frågor om bl.a. internationella skolor, utlandsskolor och riksinternatskolor (U2012/3777/). Uppdraget har genomförts i form av en arbetsgrupp (U 2012:C). Resultatet av utredningsarbetet redovisades i promemorian Riksinternatskolor (U2014/2011/GV). I promemorian konstaterar arbetsgruppen att antalet utlandssvenska elever som går i skolan i minskar och att dessa elever utgör en minoritet av riksinternatskolornas elever. Det finns något behov av en särskild verksamhet för denna elevgrupp och arbetsgruppen föreslår därför att ställningen som riksinternatskola tas bort. Därmed skulle riksinternatskolorna få samma ställning som andra fristående skolor, med samma rätt till ersättning för de elever som tas emot. Statsbidrag föreslås fortsätta att lämnas för utlandssvenska elevers utbildning i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan enligt ett enhetligt system, oavsett vilken skola eleverna väljer. Det nya systemet ska även gälla statsbidrag till kostnader för IB-utbildning för utlandssvenska elever, utom i vissa fall. Reglerna ska samlas i en ny förordning om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers utbildning i . Regeringen har aviserat att en proposition om riksinternatskolor ska överlämnas till . Utskottet kan konstatera att en arbetsgrupp inom har föreslagit att riksinternatskolorna får samma ställning som andra fristående skolor och att samtliga huvudmän får samma rätt till bidrag för utlandssvenska elever. Utskottet avvaktar beredningen av ärendet och välkomnar den kommande propositionen. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:Ub318 (MP) yrkandena 1, 3 och 4, 2013/14:Ub429 (S), 2013/14:Ub569 (S) yrkande 23 och 2013/14:Ub571 (S) yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Skolinspektionens tillsyn. I motion 2013/14:Ub358 av (M) begär motionären att Skolinspektionen blir tillsynsmyndighet för både kommunala och fristående förskolor. Motionären framhåller att alliansregeringen har gjort förskolan till en egen skolform som därmed har blivit det första steget i utbildningskedjan. Som en naturlig och logisk följd av detta bör enligt motionären en professionell tillsynsmyndighet verka fullt ut oavsett huvudman. Det är viktigt att kvalitetssäkra den totala förskoleverksamheten och ge förutsättningar för likvärdighet för barn, föräldrar och personal oavsett om det handlar om en eller fristående förskola. I motion 2013/14:Ub563 av (M) behandlas frågan om en stärkt Skolinspektion. Enligt motionären måste Skolinspektionens tillsynsverksamhet avspegla den faktiska kvaliteten i den svenska skolan. Skolor ska inte ha möjlighet att dölja allvarliga kvalitetsbrister genom att förbereda sig för inspektionen. Motionären framhåller att Skolinspektionen skulle få bättre förutsättningar för att veta vad den bör fokusera på i sin regelbundna tillsyn genom att göra fler oanmälda kontroller. Bakgrund och gällande rätt I 26 kap. skollagen (2010:800) finns det bestämmelser om tillsyn. I 26 kap. 2 § sägs att med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår enligt bestämmelsen att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäcks vid granskningen. Bestämmelsen utgår från regeringens ställningstaganden i regeringens skrivelse 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Skolinspektionen har enligt 26 kap. 3 § skollagen tillsyn över bl.a. skolväsendet, vilket innebär att Skolinspektionen har tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor (som drivs av kommun, landsting eller staten). I 26 kap. 4 § skollagen finns några undantag som innebär att kommuner har tillsyn över fristående förskolor, annan fristående driven pedagogisk verksamhet (t.ex. öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och barnomsorg och nätter) och fristående fritidshem som inte anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola. I dessa fall har dock Skolinspektionen fortfarande tillsyn över arbetet mot kränkande behandling. Regeringen har lämnat skrivelsen 2013/14:200 om statens tillsyn över skolan med anledning av tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? (RiR 2013:16). Skrivelsen väntas behandlas . Utskottet vill uppmärksamma att det med tillsyn enligt skollagen avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. Bestämmelsen har utformats i enlighet med de ställningstaganden som har gjorts i regeringens skrivelse 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. Utskottet kan konstatera att den offentliga tillsynen är viktig för att stärka efterlevnaden av de föreskrifter som bl.a. och regeringen har beslutat. Utskottet anser dock att det inte är en fråga för att närmare reglera hur Skolinspektionen ska utöva sin tillsyn över skolväsendet utan anser att den gällande regleringen är tillräcklig för ändamålet. Utskottet finner heller inte några skäl för att föreslå någon ändrad reglering när det gäller omfattningen av Skolinspektionens tillsynsansvar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub358 (M) och 2013/14:Ub563 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om entreprenadfrågor. Möjligheten att överväga att tillåta kommunala och fristående skolor att lägga ut delar av sin undervisning på entreprenad till andra friskolor behandlas i motion 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 7. Motionären påpekar att en skola inte kan låta sina elever ta enskilda kurser på en friskola och konstaterar att det förhindrar t.ex. kommunala och fristående skolor från att samarbeta om vilka kurser som erbjuds eleverna inom ramen för det individuella valet. Bakgrund och gällande rätt