bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — 2013/14:SkU19 Punktskatter Vid höstens behandling av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner som innehöll förslag om sådana skatteförändringar, bl.a. på punktskatteområdet, som utgjorde en del av oppositionspartiernas förslag till finansiering av deras alternativa budgetförslag . I detta betänkande behandlar skatteutskottet ett sjuttiotal kvarvarande motionsyrkanden som väcktes av ledamöter från både oppositionen och regeringspartierna under den allmänna motionstiden och som tar upp frågor på punktskatteområdet. De aktuella motionerna handlar om skatt på finansiella transaktioner, skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, miljöskatt på flyg samt skatt på alkohol och tobak. Andra yrkanden rör privatinförsel av alkohol och tobak och försäljning i exportbutiker, reklamskatt och lotteriskatt. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på handelsgödsel, bekämpningsmedel, avfall som deponeras eller förbränns, naturgrus, animaliska livsmedel och gruvverksamhet, och slutligen ett yrkande om styrmedel för biokolteknik. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats i samband med budgetbehandlingen eller under tidigare riksmöten, och utskottet avstyrker därför dessa med hänvisning till att redan har tagit ställning i samma frågor. I andra fall avstyrker utskottet förslagen, bl.a. med hänvisning till pågående eller avslutade utredningar eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad i . Till betänkandet har lämnats 19 reservationer (S, MP, SD, V) och 7 särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatt på finansiella transaktioner 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 74. Reservation 1 (MP, V) Skatt på elektrisk kraft 2013/14:Sk283 av (C), 2013/14:Sk391 av och (båda SD), 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) Skatt på drivmedel m.m. 2013/14:Sk287 av (M), 2013/14:Sk389 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 4 (MP) 2013/14:Sk217 av (M) och 2013/14:Sk319 av m.fl. (SD). Reservation 5 (SD) 2013/14:Sk311 av (S) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 47. Reservation 6 (S, MP, V) 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 17 i denna del och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 20. Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) 2013/14:Sk340 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkande 29, 2013/14:T217 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:T364 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:T421 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 21, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkandena 13, 15 och 17 i denna del och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 37. Reservation 9 (S, MP, V) 2013/14:Sk277 av (FP), 2013/14:Sk348 av (S), 2013/14:Sk387 av (S), 2013/14:T268 av (SD) yrkande 3, 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 16. Reservation 10 (S) Reservation 11 (MP, V) 2013/14:Sk237 av och (båda M), 2013/14:Sk251 av Finn (M), 2013/14:Sk268 av och (båda FP) yrkande 3 och 2013/14:Sk425 av (S). 2013/14:Sk235 av (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sk342 av (M) och 2013/14:Sk386 av (S). Privatinförsel av alkohol och tobak samt försäljning i exportbutiker 2013/14:Sk221 av och (båda S), 2013/14:Sk268 av och (båda FP) yrkande 2 och 2013/14:So206 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 12 (V) Skatt som styrmedel på kemikalieområdet 2013/14:Sk359 av m.fl. (MP) och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 13 (S, MP, V) 2013/14:Sk202 av och (båda MP), 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 18, 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkandena 15 och 39. 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6 i denna del, 2013/14:MJ305 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 14 (S, MP, V) Skatt på avfall som deponeras och skatt på avfallsförbränning 2013/14:Sk318 av och (båda SD), 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 15 (MP) Reservation 16 (SD) 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 40 och 2013/14:MJ498 av (M) yrkande 2. Reservation 17 (S) 2013/14:Sk216 av m.fl. (M), 2013/14:Sk290 av (M) och 2013/14:Sk421 av (M). 2013/14:Sk273 av (KD), 2013/14:Sk288 av (KD) och 2013/14:C371 av m.fl. (MP) yrkande 4. Skatt på animaliska livsmedel 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 45. Reservation 18 (MP) 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 19 (MP) 2013/14:MJ221 av (MP) yrkande 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). fattade beslut med anledning av budgetpropositionen och oppositionspartiernas alternativa budgetförslag . antog i det sammanhanget bl.a. förändringar på punktskatteområdet. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart och förutsägbart ramverk för att främja hållbara biodrivmedel införs ett kvotpliktssystem för låginblandning av biodrivmedel . Systemet kombineras med en drivmedelsbeskattning som är långsiktigt hållbar gentemot unionsrätten. Höginblandade och rena biodrivmedel är fortsatt skattebefriade. En skattereduktion införs på inkomstskattesidan för mikroproduktion av förnybar el vid en gräns om 20 000 kWh . Reglerna måste först godkännas av Europeiska kommissionen i statsstödshänseende och kan därför träda i kraft tidigast . För att minska användningen av bly och bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet sänks energiskatten på blyfri flygbensin. Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas vid viss värmeproduktion sänks från till av den generella koldioxidskattenivån för att undvika överkompensation. För att undvika en skillnad i beskattningen mellan fordon som har varit registrerade utomlands och fordon som endast har varit registrerade i , införs en definition av vad som avses med skattepliktig i vägtrafikskattelagen (2006:227) och i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt. Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter höjdes med och på sprit . avslog motioner som innehöll en lång rad förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositionspartiernas budgetalternativ, och som därför prövades tillsammans med regeringens beräkning av statsinkomsterna (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden med förslag om förändrade eller nya punktskatter. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finns i en bilaga. Skatt på finansiella transaktioner Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att införa en skatt på finansiella transaktioner. Jämför reservation 1 (MP, V) och särskilt yttrande 1 (S). Nationalekonomen och nobelpristagaren lanserade 1972 idén om att beskatta valutahandel. föreslog en skatt på mellan i samband med valutaväxling i syfte att stabilisera växelkurserna efter att det internationella valutasamarbetet, det s.k. Bretton Woods-systemet, brutit samman. infördes den s.k. valpskatten i . Skatten syftade bl.a. till att minska prisrörligheten på finansmarknaden. Valpskatten uppgick till en början till vid köp och försäljning av aktier, dvs. till för en transaktion. De skattskyldiga var dels fondkommissionärer, dels de företag som under ett halvt kalenderår omsatt värdepapper till ett värde av . Skatten omfattade enbart svenska värdepapper som handlades vid en svensk marknadsplats. Skattebasen breddades till att omfatta terminskontrakt på aktier och aktieindex 1987 och obligationer 1989. hade av omsättningen av svenska aktier flyttat till Londonbörsen, kort efter att de sista delarna av valutaregleringen avskaffats i . Valpskatten avskaffades helt . Finanskrisen ledde till statliga stödåtgärder till den finansiella sektorn i många länder. Krisens effekter visade på ett behov av ett mer robust finansiellt system. () publicerade 2010 rapporten and Substantial Contribution by the Financial Sector, Final Report for the G-20 på uppdrag av G20-länderna. I rapporten tar man upp åtgärder i form av avgifter och skatter som skulle kunna riktas mot finanssektorn för att stärka de offentliga finanserna, finansiera framtida stödåtgärder till sektorn och minska sannolikheten för framtida finanskriser. IMF tar också upp frågan om en skatt på finansiella transaktioner. Transaktionsskatter i andra länder Ett antal länder har någon form av transaktionsskatt, bl.a. , , , , , , , , , , , och . I rör det sig om en mycket låg avgift som tas ut vid aktiehandel för att finansiera den amerikanska finansinspektionen. transaktionsskatt är en s.k. stämpelskatt som främst införts av statsfinansiella skäl. Transaktionsskatten uppgår till av köpeskillingen vid köp och försäljning av aktier i företag som är registrerade i . beskattar aktier, obligationer och vissa typer av derivat. Transaktionsskatten i är också en stämpelskatt som framför allt har motiverats av statsfinansiella skäl. Skatten har även syftat till att undvika alltför omfattande kapitalinflöden och en alltför stark valuta. Skatt på finansiella transaktioner i EU Kommissionen föreslog , KOM(2011) 594, att en skatt på finansiella transaktioner (finacial transaction tax, FTT) skulle införas. Skatten skulle säkerställa en väl fungerande inre marknad och att finanssektorn skulle bidra till att täcka sina kostnader. Skatten skulle också tillsammans med andra åtgärder stärka regleringen av finanssektorn och vara ett första steg mot en global skatt på finansiella transaktioner. uttalade i ett motiverat yttrande (utl. 2011/12:SkU12) sammanfattningsvis att kommissionens förslag inte enbart var en fråga om en harmonisering av lagar på ett område där det i och för sig är angeläget med åtgärder, utan att syftet var att öka EU:s intäkter inom ramen för EU:s egna medel. Utskottet ansåg att kommissionens förslag inte var förenligt med subsidiaritetsprincipen, (res. S, MP, V). Vid rådets möten var stödet för den skatt på finansiella transaktioner som kommissionen föreslagit inte enhälligt, och elva medlemsstater begärde att få inleda ett fördjupat samarbete om skatt på finansiella transaktioner. Det var , , , , , , , , , och . införde en egen variant av skatt på finansiella transaktioner. Kommissionen lämnade ett direktivförslag till rådet om genomförandet av det fördjupade samarbetet om skatt på finansiella transaktioner, KOM(2013) 71. Den förklarade att inte skulle delta i ett fördjupat samarbete i EU om skatt på finansiella transaktioner. Regeringen (FPM 2012/13:31) uttalade bl.a. oro över konsekvenserna för de medlemsstater som inte deltar i samarbetet och för EU i sin helhet. Regeringen godtog att de aktuella medlemsstaterna inledde ett fördjupat samarbete om skatt på finansiella transaktioner förutsatt att de icke deltagande medlemsstaternas intressen tillgodosågs vid utformningen av skatten. Regeringen godtog inte skatt på finansiella transaktioner som egna medel. Regeringen delade kommissionens bedömning att förslaget var förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. uttalade i ett motiverat yttrande (utl. 2012/13:SkU33) bl.a. att kommissionens förslag till genomförande av det fördjupade samarbetet var problematiskt eftersom det innebar beskattning av aktörer som är verksamma i länder som inte deltar i samarbetet. ansåg att det var oklart hur en sådan beskattning ska kunna upprätthållas ur rättslig och praktisk synpunkt, och att det därför var svårt att bedöma vilka effekter förslaget kommer att få på de länder som inte deltar i samarbetet. Bristen på klarhet när det gäller dessa beskattningsanspråk medförde att bedömde att förslaget var alltför långtgående och inte var förenligt med subsidiaritetsprinciperna. föreslår i motion 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 74 att regeringen bör verka för att införa en skatt på finansiella transaktioner internationellt och inom EU. Enligt motionen kan skatt på finasiella transaktioner bidra till finansiell stabilitet och till att generera resurser för utvecklingssamarbete och klimatarbete. Den långsiktiga ambitionen bör vara skatt på finansiella transaktioner på global nivå, men ter sig EU-nivån mer realistisk. Det är då avgörande att skatteintäkterna går tillbaka till medlemsländerna, som suveränt bör disponera dessa medel, framhåller motionärerna. avslog i samband med behandlingen av ekonomiska vårproposition (bet. 2012/13:FiU20, yttr. 2012/13:SkU5y) förslag från och om att införa en skatt på finansiella transaktioner. Utskottet anser att den finansiella sektorn ska bära sin del av kostnaderna för finansiella kriser. Det finns dock andra, lämpligare åtgärder än en skatt på finansiella transaktioner för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. När införde en skatt på handeln med värdepapper blev konsekvensen att handeln med värdepapper flyttade till marknadsplatser i utlandet. För att undgå sådana effekter måste en skatt på finansiella transaktioner genomföras på global nivå – något som utskottet bedömer sannolikt inte är genomförbart. Utskottet anser att inte bör delta i samarbetet om den skatt på finansiella transaktioner som ett antal EU-länder planerar att genomföra. har i ett motiverat yttrande (utl. 2012/13:SkU33) uttalat bl.a. att kommissionens förslag till genomförande av det fördjupade samarbetet på området är problematiskt eftersom det gör anspråk på beskattning av aktörer som är verksamma i länder som inte deltar i samarbetet. anser att det är oklart hur en sådan beskattning ska kunna upprätthållas ur rättslig och praktisk synpunkt, och det är därför svårt att bedöma vilka effekter förslaget kommer att få på de länder som inte deltar i samarbetet. Bristen på klarhet när det gäller dessa beskattningsanspråk gör att bedömer att förslaget är alltför långtgående. Utskottet avstyrker med det anförda motionen i denna del. Skatt på elektrisk kraft Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att ska uttala sig om att ridcentrum och andra företag inom hästnäringen ska omfattas av återbetalningsreglerna för energiskatt. avslår också olika motionsförslag om egenproducerad vindkraftsel. Jämför reservationerna 2 (MP) och 3 (V). Energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) lägger fast ramen för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Direktivet anger minimiskattenivåer för elektricitet vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna för el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). och framåt sker en indexomräkning av skattebeloppen genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. Energiskatt tas ut vid förbrukning av elektrisk kraft i . tillämpar en hög energiskattenivå på el för hushåll och serviceföretag och en låg skattenivå för industri och jordbruk. Uppdelningen i industri och jordbruk respektive hushåll och serviceföretag har sin grund i en bedömning av konkurrensutsattheten för de branscher som får låg skatt. Energiskatten på el framgår av förordningen (2013:859) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . Skatten (exklusive moms) på el i är per kWh och i norra per kWh. Skattesatsen är per kWh för el som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling. Samma skattesats, per kWh, gäller under vissa förutsättningar för el som förbrukas på fartyg som ligger i hamn. Företag som bedriver jordbruk, skogsbruk och vattenbruk fick samma reduktion av energi- och koldioxidskatterna som industrin och växthusnäringen hade för förbrukning av el och bränslen för uppvärmning (prop. 1999/2000:105, bet. 1999/2000:SkU22, yttr. 1999/2000:MJU5y). Enligt propositionen var utgångspunkten för avgränsningen av berörda företagstyper de statistiska begreppen enligt den dåvarande standarden för svensk näringsgrensindelning (SNI92). En ny EU-anpassad standard för branschindelning av det svenska näringslivet, SNI 2007, tillämpas . Elektrisk kraft är inte skattepliktig t.ex. om den framställs i i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar el (11 kap. 2 § 1 LSE). Energiskatt ska betalas av den som framställer skattepliktig el (producent) eller som yrkesmässigt levererar av honom framställd skattepliktig el eller av annan framställd skattepliktig el (leverantör), (11 kap. 5 § första stycket 1 och 2 LSE). har i ett ställningstagande (, 131 56 0566-08/111) redovisat uppfattningen att enbart den omständigheten att en elproducent matar in el på ett elnät, där elen sammanblandas med el av ett annat ursprung, inte medför att producenten ska anses leverera elen i den mening som avses i 11 kap. 2 § 1 och 5 § 2 LSE. anser att en förutsättning för att en producent i denna mening ska anses leverera el är att producenten dessutom överlåter elen till någon annan genom försäljning eller genom annat avtal om överlåtelse. Av ställningstagande följer att en vindkraftsproducent i som inte överlåter elen till någon annan utan enbart anlitar elnätsföretag för överföring av elen till en uttagspunkt där producenten själv förbrukar el inte anses leverera elen. Under förutsättning att producenten inte heller yrkesmässigt levererar annan el är elen från vindkraftverket undantagen från skatteplikt. Undantag från skatteplikt föreligger även om vindkraftsproducenten köper ytterligare el från ett elhandelsföretag för att täcka resterande behov vid uttagspunkten. Det elhandelsföretag som levererar el vid uttagspunkten anses endast ha levererat den mängd el som överskrider den mängd el som producenten inte tillgodoser via den egna framställningen av el. har i ett ställningstagande (, 131 72782-12/1211) bedömt om LSE medger tillämpning av ett skattemässigt avräkningsförfarande mellan tidsperioder med överskott respektive underskott i vindkraftsproduktionen jämfört med den egna elförbrukningen. Frågan gällde om man vid tillämpningen av LSE skattemässigt kan anse att el som producenten förbrukat är sådan el som producenten framställt vid ett senare eller tidigare tillfälle än den faktiska förbrukningstidpunkten. konstaterar att LSE inte har bestämmelser om avräkning för el, vilket innebär att bestämmelserna om skattskyldighetens inträde för el gäller varje enskild kilowattimme för sig. Det är således inte möjligt att skattemässigt anse att en vindkraftsproducents elförbrukning vid en viss uttagspunkt utgörs av el som producenten framställt än förbrukningstidpunkten. Det är inte heller möjligt att göra en avräkning gentemot ett tidigare överskott som uppstått då producenten framställt mer el än vad producenten för tillfället haft behov av. anför att enligt förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el ska en mätning normalt avse överförd el under varje timme. Vid kontroller av att energiskatt på el redovisats korrekt kommer därför inte att kräva mätvärden för kortare tidsperioder än . har slutligen i ett ställningstagande (, 131 571875-08/11) bedömt att en ekonomisk förening som vid ett vindkraftverk producerar el som föreningen matar ut på elnätet och säljer till sina medlemmar levererar elen yrkesmässigt i den mening som avses i 11 kap. 2 § LSE. Det innebär att sådan el inte kan omfattas av undantaget från skatteplikt enligt lagen. Utredningen om nettodebitering av el och skattskyldighet för energiskatt (Fi 2012:06) Regeringen tillsatte en utredning, Utredningen om nettodebitering av el och skattskyldighet för energiskatt (nettodebiteringsutredningen), med uppdrag att ta fram lagförslag om införandet av ett system för nettodebitering som även omfattar kvittning av energi- och mervärdesskatt, och lämna lagförslag om vem som bör vara skattskyldig för energiskatt på el. Utredningens betänkande Beskattning av mikroproducerad el m.m. (SOU 2013:46) överlämnades . Betänkandet var på remiss t.o.m. . I utredningen bedöms att ett system med s.k. nettodebitering av el som omfattar kvittning av energi och mervärdesskatt strider mot rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdeskatt. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att det i stället införs en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Skattereduktionen ska ges till mikroproducenter av förnybar el som har en säkring om högst . Underlaget för skattereduktionen är den el som matats in på elnätet under ett kalenderår, om motsvarande mängd el har köpts tillbaka och tagits ut i samma anslutningspunkt. Underlaget för skattereduktionen får varken överstiga 10 000 kWh per skattskyldig eller per anslutningspunkt. Både privatpersoner och företag ska kunna få skattereduktion. I motion 2013/14:Sk283 av (C) anförs att ridcentrum och andra företag inom hästnäringen som drivs som aktiebolag eller annan företagsform bör jämställas med hästavel och kunna ansöka om återbetalning av energiskatt. I motion 2013/14:Sk391 av och (båda SD) föreslås att vindkraft jämställs med annan elproduktion och att den särskilda skattebefrielsen för vindkraft avskaffas. Motionärerna framhåller att el inte är skattepliktig om den framställs i ett vindkraftverk av en producent som inte yrkesmässigt levererar elkraft. Bestämmelsen snedvrider konkurrensen och hur investeringar sker och har inneburit ett större inkomstbortfall. I kommittémotion 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 6 sägs att möjligheten för kommuner och företag att få energiskattebefrielse för egenproducerad el inte bör försämras. Enligt motionen har kommuner och företag valt att investera i vindkraftverk bl.a. eftersom den el som produceras för egen förbrukning är energiskattebefriad. har meddelat att produktion och förbrukning inte längre ska stämmas av utan timme för timme. Det betyder att den andel av elkonsumtionen som har kunnat täckas av skattebefriad produktion minskar från ca 60–till ca 20–. Kvittning mellan produktion och förbrukning bör inte ske på timbasis utan på års- eller kvartalsbasis, enligt motionärerna. Enligt kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 5 bör regeringen tillsätta en utredning som tar upp alla de skattefrågor som kommer upp i samband med utbyggnaden av den förnybara energin. Enligt motionen har tolkat ellagen på ett sätt som reducerat energiskattebefrielsen för kommuner och företag som producerar vindkraftsel för egen förbrukning. Lagen bör enligt motionen ses över för att utbyggnaden av vindkraften inte ska försvåras ekonomiskt. I motion Sk283 föreslås att ridcentrum och andra företag inom hästnäringen jämställs med hästavel och kunna ansöka om återbetalning av energiskatt. Företag som bedriver jordbruk, skogsbruk och vattenbruk fick samma reduktion av energi- och koldioxidskatterna som industrin och växthusnäringen hade för förbrukning av el och bränslen för uppvärmning (prop. 1999/2000:105, bet. 1999/2000:SkU22, yttr. 1999/2000:MJU5y). Enligt propositionen var utgångspunkten för avgränsningen av berörda företagstyper de statistiska begreppen enligt den dåvarande standarden för svensk näringsgrensindelning (SNI92). En ny EU-anpassad standard för branschindelning av det svenska näringslivet, SNI 2007, tillämpas . Svensk standard för näringsgrensindelning (SNI) är primärt en aktivitetsindelning. Produktionsenheter, som företag och arbetsställen, klassificeras efter den aktivitet som bedrivs. Ett företag eller arbetsställe kan ha flera aktiviteter (SNI-koder). Ridskoleverksamhet klassificeras i SNI 2007 under kod P som är utbildning. Hästavel klassificeras under kod A som är jordbruk, skogsbruk och fiske. har inte varit beredd att utvidga återbetalningsreglerna för energiskatt till att omfatta nya områden när frågan tidigare varit aktuell (se bet. 2010/11:SkU21). Utskottet anser heller inte att bör uttala sig om hur företag ska klassificeras enligt näringsgrensindelningen.