bet · H101KU34 · 2014-06-05 00:00:00 — Skrivelsen innehåller regeringens bedömning av vilken inriktning demokratipolitiken bör ha och vilka utmaningar politiken ska inriktas mot.De åtgärder som regeringen nu planerat för att förverkliga inriktningen redovisas i skrivelsen som vi har på bord. Vi i föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionerna.Regeringen skriver att inriktningen i arbetet med att uppnå målen för demokratipolitiken måste utgå från de utmaningar som samhällsutvecklingen ställer på demokratin. Regeringen skriver vidare: Tendenser och omständigheter såsom teknikutvecklingen, tillståndet i ekonomin, större händelser i omvärlden och förändringar i befolkningens värderingar och normer påverkar villkoren för det demokratiska styrelseskicket. Folkstyrets former måste därför ständigt utvecklas och möjligheterna till inflytande och delaktighet utformas efter individens förutsättningar. Den offentliga makten ska utgå från människorna, och varje individ ska ha makt över de beslut som rör den egna vardagen.Regeringen menar att inriktningen för det fortsatta arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken har fem utgångspunkter: ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet samt värnande av demokratin mot våldsbejakande extremism.Regeringen ser alltså valdeltagandet som ett uttryck för demokratins förankring i samhället. Regeringen avser därför att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande.Regeringen uttalar också som sin avsikt att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, tidigare , i uppdrag att fördela medel till organisationer i syfte att öka valdeltagandet. Denna myndighet, tidigare , får även i uppdrag att genomföra skolval och ta fram stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskolorna om hur man ska hantera politisk information i skolorna.Just frågorna om skolval, partiernas medverkan i skoldebatter och andra politiska aktiviteter på skolorna är, som jag ser det, svåra att hantera för skolorna med de regler som finns från . Alla eller inga partier eller ungdomsförbund känns inte som någon bra lösning.Herr talman! Jag och delar naturligtvis den syn på hur demokratin i ska vidareutvecklas som regeringen framför i skrivelsen. Jag vill dessutom att vi ska stödja andra länder i deras demokratiutveckling. Det är en viktig del för en fredlig utveckling i världen.Ett av mina tydligaste minnen från den här mandatperioden i tror jag kommer att vara det besök som vi i en grupp från gjorde i . Vi var där under vinterns värsta snöstorm för att diskutera yttrandefrihet, korruption, valfusk och mänskliga rättigheter med några utskottsordförande i den ryska duman, med ledningen för den ryska , med det ryska journalistförbundet, med presidentens råd för mänskliga rättigheter och med några andra organisationer. Det är viktiga frågor för en levande demokrati.De flesta politiker vi mötte i tyckte i vart fall då, , att var på väg mot en ökad demokrati. Men, visst, de flesta lyfte fram att det tar tid att bygga demokrati.Det är viktigt att vi får perspektiv på vår egen demokrati, inte minst genom att besöka andra länder. Jag vill också framhålla att det är farligt att tro att vi själva är bäst på demokrati. Vi kan i vart fall alltid bli bättre. Vi debatterar en politik för en levande demokrati. Det känns oerhört angeläget. Det är för KU:s del den sista debatten . Det betyder att det här anförandet kan vara mitt sista i , om jag har rätt. Det kan hända att det finns någon annan debatt som jag ska delta i, men inte som jag vet. Det kan alltså vara den sista debatten jag deltar i, och så kan det också vara för flera andra av oss. Då är det väldigt passande att den handlar om just demokrati.Demokrati känns oerhört angeläget, och ledamöter från alla partier, med något undantag, har anmält sig för att tala om demokratins vikt.Winston sade 1947 de bekanta orden: Ingen påstår att demokrati är perfekt eller allvetande. I själva verket har det sagts att demokratin är den sämsta styrelseformen, om man undantar alla andra styrelseformer som prövats tid efter annan.Den danske statsvetaren och teologiprofessorn sade i sin bok demokrati, som kom strax efter : Demokratin är inte självklar. Den måste återerövras av varje generation. Han sade det mot bakgrund av att demokratin var ung. Den hade genomlidit två världskrig. Ideologier som nazismen, fascismen och kommunismen hade gått i krig, högst konkret, mot demokratiska stater, och demokratin segrade. Mot den bakgrunden sade han: Demokratin är inte självklar.Det är värt att vi har den här debatten om demokratin. Det leder tankarna till vad man kan göra. Var är våra fiender till demokratin? Finns de i det här rummet?Här är vi alla överens om att vi ska rösta och använda demokratins redskap för att lösa konflikter. Men i förslaget i utskottets betänkande En politik för en levande demokrati - som jag nu yrkar bifall till, herr talman - pekar vi på de största hoten mot demokratin, som ligger i dem som inte bejakar det demokratiska synsättet.För pekade i en rapport på att när det gäller den våldsbejakande extremismen är det nynazister som utgör ett hot liksom våldsbejakande islamister som varit på jihadresor i och . Och det värsta hotet kommer från de autonoma miljöerna, vänsterextremt våld av grupper som går in i varandra, som Revolutionära fronten, , Global intifada och liknande. sade då att det senare våldet är det allvarligaste. Man använder våld strategiskt och systematiskt, man gör "hembesök", hotar och förstör. Detta är det våld och den antidemokratiska kraft som vi alla måste kämpa emot.Jag ska gärna ge rätt i att det inte är enkelt att klumpa ihop dem i samma orsakssammanhang och att det bara går att åtgärda på ett enda sätt. De har olika bevekelsegrunder och olika ideologier. Islamister och vänsterrevolutionära är inte stöpta i samma form. Nej, men de leder förvisso till samma hot mot det demokratiska samhället.Under våren fick demokratiminister ta emot en rapport om det extremistiska våldet i . I rapporten varnar - den bygger mestadels på Säpos rapporter - för att just detta supervalår, med val till , , landsting, regioner och kommuner, riskerar att bli med urladdningar där dessa extrema grupper försöker göra sig breda. varnar inte minst för det islamistiska våldet men också för det vänsterextrema våldet.Vi har i alla partier fått ordentliga direktiv om hur vi ska genomföra valet så säkert och tryggt som möjligt. Och det är viktigt att vi uppmuntrar varandra och ger varandra en trygg miljö när vi möts på torg, att tonen mellan partierna är god och att vi inte uppmuntrar extremism eller ger extremisterna en hårsmån av utrymme, inte ens uppmärksammar deras avskyvärda sätt att äventyra demokratin.Regeringen har presenterat åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism i samhället. I första hand handlar det om yrkesgrupper som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen att dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller redan är aktiva i sådana miljöer. Många av dem är väldigt unga. Just de som skulle ha rekryterats för ett demokratiskt arbete riskerar att gå in i Revolutionära fronten och kanske för en hel generation vara förlorade för demokratin.Jag vill även framhålla uppdraget till , som heter Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor, att fortsätta fördela stöd till organisationer som verkar för att förebygga att individer dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som stöder avhopp från sådana miljöer.Om det möjligen skulle vara det sista ordet jag säger i vill jag gärna i all korthet berätta om det som ledamöterna i redan har hört men kanske inte åhörarna. var jag med på ett demokratiseminarium. En man som var tatuerad över hela kroppen med svenska flaggan och med hakkors och liknande nazistiska symboler kom fram och frågade om jag var Skånberg. Jag svarade ja, och då berättade han att det var han som hade hotat mig till livet . Han hade suttit i fängelse för det hotet och ville nu be om förlåtelse. Jag kramade då om min tilltänkte mördare som hade hotat mig och familjen till livet.Det är en seger för demokratin när försoning och möjlighet att förlåta är starkare och överträffar våldsbejakande extremism.