bet · H201KU1 · 2014-11-28 00:00:00 — har Datainspektionen enligt regeringen gjort väl avvägda prioriteringar i sin I budgetpropositionen finns en redogörelse för olika satsningar inom områ- Bland annat framhåller regeringen arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Området nationella minoriteter omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Den verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom bl.a. områdena utbildningspolitik, språkpolitik och samepolitik. Målet för området nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Detta mål fastställdes av 2008 (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). I propositionen framhåller regeringen att målet för området nationella minoriteter ska följas upp inom tre delområden: diskriminering och utsatthet, inflytande och delaktighet samt språk och kulturell identitet (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272). Propositionen innehåller inga resultatindikatorer för regeringens politik när det gäller nationella minoriteter. Re- sultatredovisningen och bedömningarna i propositionen grundas i huvudsak på rapporter från i och . I propositionen redovisas dels hur lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk efterlevs, dels hur väl internationella åtaganden uppfylls. Det finns vidare en redogörelse för resultaten av insatser inom de ovan nämnda delområdena. När det gäller delområdet diskriminering och utsatthet redogörs i propositionen (avsnitt 10.4.2) för arbete, särskilda insatser för romsk inkludering och jämställdhetssatsningen inom minoritetspolitiken och inom strategin för romsk inkludering. Vidare finns när det gäller delområdet inflytande och delaktighet en redogörelse över bl.a. samrådsmöten och samrådsformer samt statsbidrag till företrädare för de nationella minoriteterna (avsnitt 10.4.2). När det gäller delområdet språk och kulturell identitet finns i propositionen (avsnitt 10.4.2) en redogörelse för insatser för kultur, språkvård och revitalisering. Vidare finns en redogörelse över särskilda insatser för romsk inkludering (avsnitt 10.4.2). Regeringen konstaterar i propositionen att de insatser som har gjorts bl.a. har bidragit till att det på nivå finns en större medvetenhet om nationella minoriteters rättigheter. Vidare har enligt regeringen lagstiftningen på området lett till att myndigheter, landsting och kommuner på ett mer aktivt sätt än arbetar med dessa rättigheter. Enligt regeringen återstår dock en hel del att göra på området. Bland annat krävs ytterligare insatser för att sprida kunskap om gällande lagstiftning, och det behövs en långsiktighet i myndigheters och kommuners arbete med romsk inkludering. I budgetpropositionen finns en redogörelse för olika satsningar inom området nationella minoriteter. Länsstyrelserna är statens regionala företrädare. Det finns 21 länsstyrelser och de har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportsmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Målet för området länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan staten och kommunerna. Som redovisats har länsstyrelserna uppgifter inom ramen för nationella mål. Dessa mål är fördelade på ett stort antal utgiftsområden, och flera av målen är bundna med . Målen återfinns under respektive utgiftsområde. Resultatredovisningen för länsstyrelserna avser deras verksamheter inom samtliga berörda utgiftsområden och utgår i huvudsak från de uppgifter som ålagts länsstyrelserna i regleringsbrevet . I regleringsbrevet har länsstyrelserna fått i uppdrag att identifiera ett antal indikatorer inom olika verksamhetsområden för att tydliggöra hur länsstyrelserna bidrar till att uppfylla målet för området länsstyrelserna. I årsredovisningen redovisar länsstyrelserna värden för de 11 indikatorer som har tagits fram. Tidsserien för indikatorerna är 2011–2013, men för ett fåtal indikatorer saknas värden . Av propositionen framgår att resultatredovisningen utgår från bl.a. sju av länsstyrelsernas verksamhetsområden enligt förordningen med länsstyrelseinstruktion. Områdena har bl.a. valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet. Resultatredovisningen delas således upp i sju avsnitt: a) samordnings- och sektorsövergripande arbete, b) naturvård och miljöskydd, c) lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd, d) hållbar samhällsplanering och bostadsmarknad, e) integration, migration och mänskliga rättigheter, f) jämställdhet samt g) krisberedskap. Därutöver finns en redovisning av ärendehandläggning och service, personal och kompetens samt ekonomi och finansiering (avsnitt 8.4.2). När det gäller analyser och slutsatser av resultatredovisningen konstaterar regeringen bl.a. att verksamheten i länsstyrelserna bedöms ha bedrivits på ett tillfredsställande sätt, att de flesta av länsstyrelsernas verksamheter har kunnat genomföras likvärdigt eller på ett bättre sätt än 2012 och att det finns delar av länsstyrelsernas verksamhet som behöver förbättras. I propositionen redogör regeringen även för sina genomförda och planerade åtgärder samt utredningsuppdrag. Vidare anges i propositionen att länsstyrelsernas verksamhet i stor utsträckning också påverkas av de politiska inriktningar som anges för andra utgiftsområden och som redovisas under respektive utgiftsområde. I budgetpropositionen finns en redogörelse för prioriterade satsningar inom området länsstyrelserna. Bland annat framhåller regeringen länsstyrelsernas miljöarbete. Det som redovisas i budgetpropositionen om områdena demokratipolitik, nationella minoriteter och länsstyrelserna ger i detta sammanhang inte anledning till något uttalande från sida. 2014/15:KU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med riksdagsstyrelsens respektive ombudsmäns förslag och delvis i enlighet med Moderata samlingspartiets, , liberalernas och förslag till anslagsfördelning respektive regeringens förslag, lämnar med en justering de bemyndiganden som regeringen och riksdagsstyrelsen har begärt, antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i , godkänner två investeringsplaner och beslutar att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Jämför reservation 1 (SD) och särskilt yttrande (S, MP, V). Kungliga hov- och slottsstaten Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner, inklusive utgifter för kungafamiljen. Därutöver ska anslaget användas för Kungliga hov- och slottsstatens förvaltningsutgifter. Kungliga Hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation som i dagligt tal kallas hovet och som har till huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. En annan uppgift är att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. I budgetsammanhang delas hovet in i Kungliga hovstaten (hovstaten) och Kungliga slottsstaten (slottsstaten). De anslagsmedel som avser hovstaten uppgick till ca . Från denna del av anslaget finansieras kostnader för bl.a. representation, statsbesök, resor, transporter och personal. Anslaget täcker även sådana levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefsfunktionen. Slottsstaten omfattar Husgerådskammaren, inklusive , och . Husgerådskammaren svarar för förvaltningen, underhållet och vården av de kungliga slottens konstverk, möbler och andra inventarier. svarar för tillsynen och förvaltningen av de kungliga slotten med tillhörande byggnader och parkanläggningar. ansvarar ämbetet för visningsverksamheten vid de kungliga slotten. De anslagsmedel som avser slottsstaten uppgick till ca . Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Revisionen utförs av en extern revisor vars bedömning är att årsredovisningen för hovstaten i allt väsentligt är rättvisande. , som har granskat slottsstatens årsredovisning för , bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. motsvarar uppräkningen av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. ledamöter och partier m.m. Anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. ska användas för arvoden och reseersättningar till ledamöter, pensioner och ekonomiskt stöd till före detta riksdagsledamöter och EU-parlamentariker och stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Anslaget ska även användas för talmannens verksamhet, resor och representation samt för utskottens besök, resor och utfrågningar. Därutöver ska anslaget täcka kostnader för internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete. Kostnader för språkutbildning till ledamöter samt bidrag till föreningar i ryms också inom anslaget. Av propositionen framgår bl.a. att som det främsta demokratiska statsorganet har konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i EU. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen samt särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i regleras i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas Stödet till partigrupperna i för politiska sekreterare till ledamöter beräknas med utgångspunkt i ett månatligt belopp per person i enlighet med nämnda lag. Stödet är avsett att täcka kostnaderna för handläggarhjälp åt ledamöter och beräknas efter en politisk sekreterare per riksdagsledamot. Riksdagsstyrelsen föreslår i budgetpropositionen att 10 § lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ska ändras på så sätt att det görs en uppräkning av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare med från nuvarande till . För ovanstående ändamål föreslås därför också att nivån på anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. höjs med för stödet till partigrupperna i . Lagändringen föreslås träda i kraft . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket utöver den ovan nämnda ökningen av månadsbeloppet för stödet till politiska sekreterare även inkluderar pris- och löneomräkning. Enligt riksdagsstyrelsen bör det preliminärt tilldelade anslaget – med reservation för uppräkningen av stödet till politiska sekreterare – kunna rymma den ordinarie verksamheten. Därutöver bör det enligt riksdagsstyrelsen finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag för anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. Anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska användas för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolorna. Därutöver ska anslaget användas till kostnader för stipendier till skolungdomar samt kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . är förvaltningsmyndighet, och den har endast en verksamhetsgren: Stöd till den parlamentariska processen. Förvaltningens huvuduppgift är att ge stöd vid behandlingen av ärenden och att tillhandahålla de resurser och den service som behövs för kammarens, utskottens och de övriga riksdagsorganens verksamhet. ska dessutom informera om arbete och frågor som rör EU. Vidare ska myndigheten handlägga ärenden som rör internationella kontakter och ansvara för säkerhet, fredstida krishantering i och de myndighets- och förvaltningsuppgifter som anges i bl.a. riksdagsordningen. besökte riksdagsdirektören med medarbetare sammanträde och lämnade bl.a. informat- ion om pågående arbete inom med att utveckla och förbättra informationen om arbete och beslut och om resultatet av en organisationsförändring inom när det gäller EU-in- formationen till allmänheten. Bland annat uppgavs att det pågår ett arbete med att förbättra webbplats och att detta arbete ska vara klart . Det framkom vidare att det pågår ett arbete med att se över organisationsförändringen inom när det gäller EU-informat- ionen till allmänheten och att detta arbete beräknas vara klart . Enligt riksdagsstyrelsen har i allt väsentligt utfört de uppdrag som ålagts myndigheten, och resultatet är tillfredsställande. Vidare har säkerställt att har kunnat fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. För en mer utförlig redogörelse av arbetet i hänvisas till årsredovisning för (redog. 2013/14:RS2) och utskottens egna verksamhetsberättelser. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska uppgå till . Förslaget innebär en minskning med jämfört med innevarande år. Minskningen motsvarar i huvudsak det belopp som för innevarande budgetår engångsvis tillfördes anslaget för att täcka bl.a. utgifter i samband med valen 2014 till och till . bör det enligt riksdagsstyrelsen finnas en anslagskredit för anslaget på högst av anvisat anslag. Därutöver bör det enligt riksdagsstyrelsen beviljas en räntekontokredit på högst av myndighetens totala anslagsutrymme. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget 2:2 förvaltningsanslag –2018. Investeringsplanen framgår av följande tabell. 2014/15:KU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Investeringsplan för 2:2 förvaltningsanslag Nivån på de investeringar som föreslås genomföras –2018 beräknas ligga på samma nivå . Anslaget 2:3 fastighetsanslag ska användas för att täcka kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det ska också användas för kostnader för renovering och underhåll, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, fast inredning och konst samt it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget ska även täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:3 fastighetsanslag ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år. avser att återkomma med eventuella justeringar av denna nivå. bör det enligt riksdagsstyrelsen för anslaget finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2018. Investeringsplanen framgår av följande tabell. UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2014/15:KU1 Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Nivån på de investeringar som föreslås för perioden –2018 baseras på nuvarande planerade underhålls- och renoveringsåtgärder av fastigheter. Anslaget 2:4 ombudsmän () ska användas för JO:s förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. ombudsmän har till uppgift att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar (13 kap. 6 § regeringsformen och lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän). Det främsta syftet med JO:s verksamhet är att främja rättssäkerheten. Av budgetpropositionen framgår att de övergripande målen för JO:s verksamhet är bl.a. att genom tillsyn över efterlevnaden av lagar och andra författningar hos dem som utövar offentlig verksamhet främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen och att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. Till de övergripande målen hör vidare att fullgöra de uppgifter som ankommer på det nationella besöksorganet National Preventive Mechanism enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (OPCAT). Därtill kommer att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv och att handläggningstiderna och ärendebalansen ska hållas på en rimlig nivå. I propositionen framhåller JO att har betonat att klagomålsprövningen är JO:s viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med JO:s verksamhet i stort. Enligt JO har denna verksamhet också prioriterats . Vidare framhålls i propositionen att ärendebalansen och antalet ärenden i balans som är äldre än har minskat 2013 jämfört med föregående år. JO konstaterar vidare att målet för inspektionsverksamheten har nåtts och att det är myndighetens bedömning att ärendehandläggningen har hållit samma höga kvalitet som . För en mer utförlig redogörelse av JO:s arbete hänvisas till myndighetens ämbetsberättelse för –samt till årsredovisningen . Justitieombudsmännens ämbetsberättelse bereds av i ett separat betänkande (bet. 2014/15:KU11). Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. JO föreslår att anslaget 2:4 ombudsmän () ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket huvudsakligen motsvarar uppräkningen av anslaget till följd av pris- och löneomräkning. Därutöver föreslår JO att beslutar att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anslaget 3:1 ska användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 3:1 ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. beror på en permanent och årlig förstärkning av anslaget med . Anslaget 4:1 m.m. ska användas för förvaltningsutgifter. Anslaget ska även täcka utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Målet för är att vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. I propositionen finns en redogörelse för verksamhet . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2013 tillsammans 4 584 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna), varav var anställda enligt det s.k. politikeravtalet. Antalet tjänstgörande minskade med 45 personer . Av propositionen framgår att bestod utrikesrepresentationen av 103 utlandsmyndigheter, varav 89 ambassader, 7 konsulat samt 7 representationer och delegationer. Mellan och beslutade regeringen att öppna 23 ambassader och 4 karriärkonsulat. beslutade regeringen att stänga 21 ambassader och 7 karriärkonsulat. Regeringen har ambitionen att öka antalet utlandsmyndigheter med inriktning på främjandeverksamhet. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Regeringen föreslår att anslaget 4:1 m.m. ska uppgå till 6 . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. beror på pris- och löneomräkning och förändringar av valutakurser och lokalkostnader i utlandet. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa har övertagit från länsstyrelserna enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Vidare ska anslaget användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Därutöver ska anslaget täcka utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Nord, –, – Atlantica och samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus enligt Laponiaförordningen (2011:840). Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska uppgå till 2 , vilket innebär en ökning med 38 888 000 kro- nor (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. För att stärka länsstyrelsernas miljöarbete föreslår regeringen att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs ett årligt tillskott om Det föreslagna tillskottet ska användas i länsstyrelsernas arbete med bl.a. skyddet av värdefull natur, miljötillsynen och det strategiska miljö- arbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att använda de avgifter som tas ut med stöd av 27 kap. 1 § för att täcka kostnader för prövning, tillsyn och utbildning enligt vad som anges i balken. I denna del hänvisar re- geringen till 27 kap. 1 § första stycket . får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela före- skrifter om avgift för myndigheters kostnader för prövning och tillsyn enligt eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av balken samt för prövning och tillsyn med anledning av EU-förordningar inom miljö- balkens tillämpningsområde, och meddela föreskrifter om avgift för myndig- heters kostnader för utbildning som krävs enligt föreskrifter som har medde- lats med stöd av 14 kap. om kemiska produkter och biotekniska I propositionen framhåller regeringen att något bemyndigande att få disponera avgifterna inte har getts. Eftersom avgifterna tas ut i syfte att täcka vissa kostnader anser regeringen att avgifterna bör få disponeras i verksam- Därmed främjas enligt regeringen möjligheterna till högre effektivitet och service som förutsättningarna för en god styrning och kontroll av verksamheten ökar. har skriftligen kommit in med kompletterande uppgifter när det gäller förslaget till bemyndigande i budgetpropositionen (dnr 859- 2014/15). Av dessa kompletteringar framgår bl.a. följande. Enligt 27 kap. 1 § första stycket 2 får regeringen eller den myndighet som rege-