bet · H201MJU3 · 2014-12-01 00:00:00 — granskning visar dock att samverkan mellan kommunerna är begränsad och att något systematiskt arbete för att stödja en sådan utveckling inte bedrivs från ansvariga statliga myndigheter. Då kontrollen ska finansieras av de livsmedelsföretagare som kontrolleras finns även ytterligare skäl att öka samverkan så att de får den kontrolltid de betalat för. Vi föreslår därför att regeringen ger och länsstyrelserna i uppdrag att verka för en ökad samverkan mellan kommunerna när det gäller livsmedelskontrollen. Detta bör ges regeringen till känna. 4.Livsmedelsbedrägerier, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 12. Vår utgångspunkt är att det aldrig ska löna sig att fuska eller bryta mot lagen. Dessvärre kommer rapporter om att livsmedelsbedrägerierna breder ut sig och att kriminella grupperingar runt om i tjänar pengar på att exempelvis sälja olivolja som innehåller smörjolja eller honung som innehåller sockerlösning. Det absolut viktigaste för att motverka livsmedelsbedrägeri är att alla länder inom EU gemensamt arbetar med denna fråga, eftersom mycket mat handlas inom EU:s inre marknad. Vi vill därför att denna fråga ska prioriteras högre på EU-nivå och att gemensamma insatser görs, inte minst för att fördjupa samverkan mellan EU:s medlemsstater och dess berörda myndigheter när det gäller exempelvis informationsutbyte. Samarbetena mellan myndigheter, både i och utanför , bör förbättras och göras mer strategiska och systematiska för att upptäcka livsmedelsbedrägerier. Konsumenter ska känna sig trygga med maten de äter, och bedrägerier ska aldrig löna sig. Vi anser därför att bör vara en drivande röst för att EU i större utsträckning ska prioritera frågan om livsmedelsbedrägeri. Detta bör ges regeringen till känna. 5.Standardiserade kontrollsymboler, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 8. I bl.a. och har man ett system med standardiserade kontrollsymboler som gör det enkelt för kunden att se hur företaget har klarat sig i livsmedelskontrollen. Det bör övervägas om ett liknande system bör införas även i . Det gör det enkelt för kunden att välja säker mat, och de företag, butiker och restauranger som har en god livsmedelssäkerhet kan marknadsföra det gentemot kunderna. Vi föreslår därför att resultaten av en livsmedelskontroll bör redovisas med standardiserade kontrollsymboler. Detta bör ges regeringen till känna. 6.Byte av livsmedelsinspektör, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 9. 2014/15:MJU3 RESERVATIONER Om ett livsmedelsföretag och en livsmedelsinspektör inte kan enas om ett beslut går det att överklaga till kommunen. Om det inte går att hitta en lösning går ärendet vidare till högre instans, länsrätten. Det är ett krångligt och tidskrävande system. I flera fall fungerar livsmedelskontrollerna utmärkt, men om problem skulle uppstå måste det finnas andra vägar att gå framåt. Vi föreslår därför att livsmedelsföretag ska ges rätt att få byta livsmedelsinspektör. Dock vet vi att det i vissa kommuner bara finns en livsmedelsinspektör, och därför föreslås att kommuner och regionförbund samverkar för att kunna erbjuda möjligheten till byte av inspektör. Genom fördjupad samverkan ökar även möjligheten till specialisering för de olika inspektörerna, jämfört med då en inspektör måste kunna allt. Detta bör ges regeringen till känna. 7.Revision och uppföljning, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3016 av m.fl. (V) yrkande 2. Regeringen bedömer att det inte behövs ytterligare klargörande i lagstiftningen om revision av kontrollmyndigheterna. Vi delar inte den uppfattningen. reviderar både och länsstyrelserna kommunernas livsmedelskontroll. konstaterar att många länsstyrelser är tveksamma till om de har mandat att revidera kommunernas livsmedelskontroll. konstaterar även att det inte finns något tydligt mandat för revision i lagstiftningen och att den därmed kan anses ske på frivillig basis. Ansvaret för uppföljning är inte heller tydligt definierat i lagstiftningen. Det innebär att inte har stöd i livsmedelslagstiftningen för att lämna förslag på hur brister i kontrollverksamheten ska kunna åtgärdas. Vi anser att det finns starka skäl för att endast ansvarar för utförandet av revisioner av kontrollmyndigheter. Vår bedömning är att länsstyrelserna brister i den kompetens som krävs för detta utförande. För en mer samlad och tydligt ansvarsfördelad revision av kommunernas livsmedelskontroll bör därför denna funktion endast utföras av en myndighet. RESERVATIONER 2014/15:MJU3 anser vi att det är rimligt att det även ingår i ledande och samordnande roll att göra en uppföljning som leder fram till förslag på förbättringar i kontrollverksamheten. På miljötillsynsområdet är detta tydligt formulerat. Där ska lämna en redovisning till regeringen av hur tillsynen kan utvecklas och förbättras. Denna redovisning ska omfatta de brister i tillsynen som verket identifierat och en beskrivning av hur de kan åtgärdas. Av ovannämnda skäl bör regeringen återkomma till med förslag på lagstiftning som tydliggör att ansvarar för att utföra revision och uppföljning av kommunernas livsmedelskontroll. Detta bör ges regeringen till känna. 8.Brott mot livsmedelslagen, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår motion 2014/15:3016 av m.fl. (V) yrkande 3. Omfattande köttbedrägerier upptäcktes då det bl.a. avslöjades att ett antal färdigrätter innehållit hästkött som inte deklarerats och att man fuskat med ursprunget och märkt köttet som svenskt. Konsumenter som i god tro litat på innehållet tvingades inse att de blivit förda bakom ljuset. Livsmedelsfusket bedöms av vara omfattande runt om i världen. Det rör sig om komplicerade led av uppfödare, slakterier, charkföretag och grossister. Vi anser därför att det behövs ökade sanktionsmöjligheter mot dem som fuskar med livsmedel. Detta bör ges regeringen till känna. 2014/15:MJU3 RESERVATIONER 9.Brott mot livsmedelslagen, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3016 av m.fl. (V) yrkande 3 och avslår motion 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 2. har gått sedan den s.k. hästköttsskandalen briserade med full kraft i . Inblandning av hästkött eller medveten felmärkning med hästkött är endast ett i raden av många avslöjanden om missförhållanden med livsmedel. Dessutom finns det mycket som tyder på att organiserade brottslingar i allt större omfattning ägnar sig åt fusk med livsmedel. Myndigheter och lagstiftare uppges alltid vara steget efter. Det finns stora ekonomiska vinster att göra, och straffen är låga. Vi anser att detta är en oroväckande utveckling. Konsumenterna ska kunna känna sig helt säkra på att den mat de konsumerar är säker. Dessutom bör konsumenterna kunna ställa krav på att maten är framtagen på ett etiskt acceptabelt sätt. Utifrån det perspektivet finns en hel del kvar att göra både för näringen och inom lagstiftningen. Här i har såväl som våra kommuner gjort anmälningar vid misstankar om brott mot livsmedelslagen. Men så gott som alla förundersökningar om brott mot livsmedelslagen läggs ned av polis och åklagare. Detta görs ofta med hänvisning till att straffsatserna är för låga. var det belagt med fängelsestraff att bryta mot livsmedelslagen, men efter lagändringen 2006 finns endast bötesstraff som sanktion för brott mot livsmedelslagen. har föreslagit skarpare sanktioner för dem som bryter mot livsmedelslagen. På så sätt skulle dessa brott få en högre prioritering hos polis och rättsväsen. Vi delar den bedömningen och anser att fängelsestraff vid grova överträdelser kan vara motiverade. Vi föreslår att regeringen bör återkomma till med förslag på skärpt straff för brott mot livsmedelslagen. Detta bör ges regeringen till känna. RESERVATIONER 2014/15:MJU3 10.Ursprungsmärkning av matvaror, punkt 10 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 5 och avslår motionerna 2014/15:334 av (S), 2014/15:482 av (S), 2014/15:546 av och (C), 2014/15:2169 av m.fl. (S) delyrkande 1, 2014/15:2382 av (M) yrkande 1 och 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 3. Det bör vara en självklarhet att konsumenter ska ha kännedom om var maten är producerad för att kunna göra medvetna val. Det ska vara enkelt att kunna se från vilket ursprungsland osten eller köttet kommer, eftersom djurskyddsregler eller vilken miljöhänsyn som tas inom produktionen skiljer sig åt från land till land. Vi föreslår därför att all mat som har kött som huvudingrediens ska ursprungsmärkas. Det innebär att korv och skinka, precis som kycklingsallad och lasagne, ska vara ursprungsmärkt. Vidare föreslår vi att alla mejeriprodukter ska vara ursprungsmärkta för att öka kännedomen om mjölkens ursprung i osten eller varifrån yoghurten kommer. Konsumenter kan därmed fatta medvetna beslut baserade på om kon har gått på grönbete eller inte transporterats alltför långt. Avslutningsvis vill vi uppmuntra svenska producenter att ursprungsmärka sina produkter på frivillig väg. Den svenska primärproduktionen är av sådan klass att det borde ses som en kvalitetsstämpel och ett försäljningsargument att jobba med ursprungsmärkning. Detta bör ges regeringen till känna. 11.Märkning av livsmedel, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt avslår motionerna 2014/15:398 av (M), 2014/15:1303 av (SD), 2014/15:1982 av och (MP) och 2014/15:2080 av (SD). Vi anser att det vore lämpligt med en översyn av datummärkningen för att säkerställa att den är tydlig och främjar en säker och hållbar matkonsumtion. Vi tror även att matsvinnet skulle minska om konsumenter upplystes om matens väg från jord till bord och fick förståelse för livsmedlets livscykel. Vi föreslår därför en översyn av reglerna för datummärkningen av livsmedel i syfte att minska matsvinnet. I hanteras ägg som en kylvara. Detta gäller inte för stora delar av övriga EU, vilket innebär att svenska ägg håller längre än det bäst-före-datum som EU tillåter. För att svenska handlare inte ska behöva slänga fullt ätbara ägg vill vi driva frågan om ett undantag för från dagens EU-regler vad gäller datummärkning av ägg. Detta bör ges regeringen till känna. 12.Ekologisk märkning av berikad växtbaserad mjölkdryck, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:335 av (S). Av olika skäl, såväl etiska som miljö-, hälso- och allergirelaterade, har efterfrågan på alternativ till komjölk ökat som efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar. Den som önskar att förena dessa saker stöter dock på problem. När EU beslutade om ett enhetligt regelverk för ekologisk märkning infördes en regel som säger att en ekologisk produkt enbart får berikas om det finns ett uttalat lagkrav om berikning som motiveras med folkhälsoskäl. Ett lagkrav infördes således om D-vitaminberikning av komjölk med reducerad fetthalt för att inte riskera att framför allt barn skulle få i sig för lite D-vitamin. Lagkravet, och därmed undantaget i den ekologiska märkningen, omfattar dock inte växtbaserade mjölkdrycker. Personer som av olika skäl dricker växtbaserad mjölk tvingas därmed välja mellan berikning och ekologiskt. Det är ett orimligt val som dessa konsumenter ställs inför, helt i onödan. Vi föreslår därför att relevanta regelverk bör ses över i syfte att ge komjölk och växtbaserad mjölkdryck likvärdiga villkor i fråga om berikning och ekologisk märkning. Detta bör ges regeringen till känna. 13.Märkning av kött som slaktats utan bedövning m.m., punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1026 av och (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:2491 av och (SD) yrkande 2 och avslår motion 2014/15:1286 av (M) yrkandena 1 och 2. Många svenskar äter kött från djur som halal- eller koscherslaktats utan att veta om det, dvs. kött från djur som plågats ihjäl. Enligt , tidigare vd för (Kött- och Charkföretagen), är det nämligen vanligt förekommande att sådant kött säljs som vanligt kött i . Enligt en undersökning gjord av kunde ingen av landets största charkgrossister (Ica, Coop, m.fl.) redovisa kontrollrapporter eller 2014/15:MJU3 RESERVATIONER avtalstexter som garanterar att kött från djur som plågats ihjäl inte når de svenska konsumenterna. Slaktmetoderna innebär kortfattat att djuren slaktas och avblodas helt utan bedövning, vilket innebär ett utdraget dödsförlopp med onödigt lidande, smärta och ångest. Enligt en fransk kartläggning kan det ta innan de panikslagna korna dör av blodförlust. Eftersom det verkar finnas en marknad för dessa produkter, och därmed också ekonomiska incitament, börjar allt fler köttproducenter övergå till dessa slaktmetoder. Andelen kött som slaktats med dessa båda slaktmetoder är växande. I vissa producentländer slaktas t.ex. allt får- och lammkött med tillvägagångssättet. I en rapport från framkommer det att upptill av nötkreaturen inom vissa EU-länder slaktas utan bedövning. Bara i slaktas, enligt siffror från 2004, så många som 114 miljoner djur genom halalslakt, och 2,1 miljoner djur genom koscherslakt – . Det är oroväckande siffror. Det är svårt att exakt säga hur man bäst angriper detta växande problem, men vi tror att problematiken behöver angripas ur flera vinklar. Vi föreslår därför att kött från djur som slaktats utan bedövning och som säljs i ska märkas med en tydlig varningstext. Detta ger konsumenterna en möjlighet att välja bort dessa produkter. Vidare föreslår vi att i EU ska driva frågan om att kött från djur som slaktats utan bedövning ska märkas med en tydlig varningstext inom EU. kan vem som helst importera kött som framställts på ett sätt som strider mot svensk lag. Man kan importera produkter som tagits fram på ett sätt som skadat djur, och bara för att denna produktion inte skett inom landets gränser är det fritt fram för oss att göda dem som ligger bakom industrin. Det kan inte, och bör inte, vara rimligt att detta får fortsätta. Djur som har plågats ihjäl i ett annat land ska inte få säljas i . För att ta ett exempel så avnjuter många svenskar en delikatess vid namn foie gras (gåslever). Produktionen av foie gras sker genom att gäss tvångsmatas . Under matningen tvingas djuren att äta upp till föda bestående av majs, fett och salt. av djuren som hålls för denna produktion tvingas leva i små burar där de inte kan röra sig, stå upp eller ens sträcka på sina vingar. När fåglarna är färdiga för slakt har deras lever svällt upp till tio gånger sin normala storlek. Till dess att försäljningen eller användandet av gåslever inte längre förekommer i bör regeringen verka för en tydlig märkning av mat som producerats genom tvångsmatning av djur. Detta bör ges regeringen till känna. RESERVATIONER 2014/15:MJU3 14.Hantering av viltprodukter, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 9 samt avslår motionerna 2014/15:1073 av (KD), 2014/15:1248 av (M) yrkandena 2–4 och 2014/15:2078 av och i (S). I har vildsvinsstammen vuxit explosionsartat , vilket orsakar problem för många lantbrukare som får sina jordbruksgrödor förstörda när vildsvinen bökar efter mat. I beräknas vi ha ca 200 000–300 000 vildsvin, dock är det en siffra som är mycket osäker. Förmodligen kommer stammen att fortsätta öka och sprida sig, och vi är bara i början av vildsvinens utbredning. Vildsvinens höga förökningstakt medför att en lokal population kan fördubblas under gynnsamma förhållanden. Tack vare vildsvinens förökningstakt finns det stora möjligheter att öka avskjutningen av djuren och få ut mer kött på marknaden, men då måste det löna sig att fälla vildsvinet och sedan sälja köttet. Om köttet är för egen konsumtion kan jägaren själv ta ett trikinprov och skicka in till ett godkänt laboratorium. Om köttet ska säljas vidare måste en vilthanteringsanläggning, dvs. slakteri för vilt som är godkänt av , hantera köttet och köttet måste besiktigas av officiella veterinärer, anställda av , detta för att säkerställa att vildsvinskött som kommer ut på marknaden är fritt från trikiner. I grunden är en säker livsmedelshantering viktig; människor måste känna sig trygga med maten de äter. Problemet är att avsättningsmöjligheterna för vildsvinsköttet är begränsade med nuvarande väl rigida krav på att köttet måste gå via en vilthanteringsanläggning, eftersom många har långt till närmsta anläggning och eftersom priset som anläggningarna betalar kan upplevas som för lågt för att skapa incitament för jakt. Vi föreslår därför att jägare ska få sälja mindre mängder vildsvinskött direkt till konsumenten, endast med krav att det är testat för trikiner på samma sätt som jägare själva gör för egenkonsumtion och att de jägare som säljer kött vidare kan presentera intyg på att köttet testats för trikiner. Trikintestet är enkelt att ta och kostar ca . Eftersom jägare enligt vårt förslag endast ska få lov att sälja direkt till konsumenten kommer det att röra sig om småskalig försäljning, och berörda jägare kommer att kunna hållas direkt ansvariga för det kött de säljer. Det enkla provet, den låga kostnaden, småskaligheten och det direkta ansvaret talar för att jägare inte kommer att finna någon anledning att missköta sitt ansvar och inte trikintesta köttet innan försäljning. Vi menar dock att man kan överväga om jägaren måste genomgå en viltundersökningsutbildning med ett avsnitt om trikiner för att få sälja vildsvinskött för att säkerställa att berörda jägare har erforderlig kunskap för att säkerställa en fortsatt hög livsmedelssäkerhet. Vi anser vidare att det är viktigt att vi har vilthanteringsanläggningar i hela landet för att på ett bra sätt kunna få ut mer vilt till konsumentledet. Vi föreslår därför att regeringen bör verka för fler vilthanteringsanläggningar. Detta bör ges regeringen till känna. 15.Regelförenkling, punkt 18 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2014/15:662 av (M), 2014/15:665 av (M) yrkande 2, 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 12 och 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi konstaterar att av förordningen (2009:1426) med instruktion för framgår att bl.a. har som uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Vidare ska myndigheten informera konsumenter, företag och andra intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk, kostråd och andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet. Vi vill vidare uppmärksamma att regeringen har beslutat om en komplettering av instruktionen, som började gälla , som innebär att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Med hänvisning till det anförda anser vi att det inte finns RESERVATIONER 2014/15:MJU3 behov av något särskilt uppdrag till och föreslår därmed att motion 2014/15:2974 yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. 16.Kartläggning av livsmedelsföretagens myndighetskontakter, punkt 19 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 13. Regeringen har i budgetpropositionen (utg.omr. 23) konstaterat att den strävar efter att det ska vara enkelt att starta, driva och äga företag i . Att förenkla för företagen är en viktig åtgärd för att skapa fler jobb, sysselsättning och välfärd. Förenklingen ska beaktas i allt arbete med förändring av lagar och regler, både vad avser nationella regelverk och i förhandlingar i EU. Genom samråd med berörda myndigheter och branscher kan regelverkens konsekvenser för företagen tydliggöras och uppmärksammas. I likhet med regeringen och motionärerna anser vi att det ska vara enkelt att driva företag och att alla möjligheter att underlätta för livsmedelsföretagens verksamhet ska tas till vara. har redan ett uppdrag att belysa lagar och regler som bedöms vara hinder för att utveckla jordbruks- och trädgårdsföretag. Utredningen ska vidare presentera en strategi för att varaktigt stärka konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Denna strategi blir ett underlag för regeringens arbete med att ta fram en långsiktig livsmedelsstrategi för . Regeringen har också beslutat om förändringar av instruktion som började gälla och som innebär att myndigheten ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Dessa åtgärder behöver först utvärderas, och vi anser därför inte att det finns ett behov av att göra en särskild kartläggning över livsmedelsföretagens myndighetskontakter. Därmed avstyrker vi motion 2014/15:2974 yrkande 13. 2014/15:MJU3 RESERVATIONER 17.Mål för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel, punkt 21 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:255 av m.fl. (V) yrkande 2. Ekologisk mat har många fördelar. I ekologiska livsmedel finns sällan eller aldrig rester av kemiska bekämpningsmedel och kemikalier – något som inte används inom det ekologiska jordbruket. Ett ekolantbruk bidrar till högre biologisk mångfald och ökar jordbrukets resiliens (motståndskraft), vilket är viktigt när klimatet förändras. Ekologiskt lantbruk har också högre krav på djurskydd, exempelvis i fråga om utevistelse, fri rörlighet och ökad tillgång till grovfoder. brukas , eller , av den svenska jordbruksmarken enligt ekologiska principer. har inte lyckats uppnå målet om att av landets jordbruk skulle vara ekologiskt certifierat 2010. Jämfört med andra jämförbara länder ligger långt efter vad det gäller den ekologiska produktionens omfattning. I strategidokumentet Samling ger eko! från () växer inte längre ekoodlingen i . Otydliga politiska signaler tillsammans med försämrade villkor för det ekologiskt odlade angavs som de främsta skälen. De offentliga inköpen till storkök och till hotell och restauranger ökar och utgör av den totala marknaden för ekologiska livsmedel i . Av de totala livsmedelsinköpen till den offentliga sektorn var ekologiska livsmedel , enligt Ekomatcentrum. Den offentliga sektorns konsumtion har stor betydelse för ökad hållbarhet och för utveckling av landsbygden. Vi föreslår därför att ett nationellt mål antas om att av den offentliga livsmedelskonsumtionen till 2020 bör bestå av certifierade ekologiska produkter.