bet · H101CU14 · 2014-01-20 00:00:00 — En annan iakttagelse är att inte något av de större försäkringsbolagen använder förhöjda i sina barnförsäkringsprodukter när de inte kan erbjuda ett ordinarie försäkringsskydd. Uppföljningsrapporten tyder således på att andelen barnförsäkringar som beviljas med ordinarie villkor har ökat något . Vi anser att det är en positiv utveckling. Av uppföljningsrapporten framgår dock även att menar att försäkringsbolagen i högre utsträckning borde hämta in individuella handlingar för att kunna göra bättre underbyggda individuella bedömningar, men också för att bättre kunna motivera eventuella avslagsbeslut. Annan kritik som har riktats mot försäkringsbolagen är att de är långsamma när det gäller att ta till sig den senaste medicinska kunskapen, att de alltjämt gör schablonmässiga bedömningar, att det råder oklarhet om vilken vetenskaplig grund besluten baseras på och att avslagsbesluten relativt frekvent är dåligt underbyggda. I uppföljningsrapporten görs vidare iakttagelsen att det förefaller som om intentionen att försäkringsbolagen endast i undantagsfall ska avslå en begärd försäkring inte helt har uppfyllts. I uppföljningsrapporten görs också iakttagelsen att det borde finnas utrymme för försäkringsbolagen att i högre omfattning kunna erbjuda barnförsäkringar med förhöjd premie eller klausul i de fall då risken för försäkringsfall bedöms som förhöjd, i stället för att avslå ansökningar och enbart erbjuda olycksfallsförsäkring. Försäkringsbolagen skulle därmed agera på ett sätt som bättre överensstämmer med försäkringsavtalslagens intentioner. Enligt vår mening är det viktigt att alla människor ges tillgång till ett rimligt försäkringsskydd och att vissa grupper inte ställs utan möjlighet att få skydd genom en personförsäkring. I propositionen om den nya försäkringsavtalslagen (prop. 2003/04:150) anförde den förra regeringen när det gäller den s.k. kontraheringsplikten i 11 kap. 1 § försäkringsavtalslagen att lagstiftning av detta slag allmänt bör följas upp så att den tillämpas på avsett sätt (s. 250). Enligt uppgift från har den nuvarande regeringen för avsikt att ta initiativ till en uppföljning under innevarande valperiod. Vi anser att det är mycket beklagligt att någon sådan uppföljning ännu inte har inletts. Enligt vår mening bör regeringen ta initiativ till en uppföljning av kontraheringsplikten. I uppföljningsarbetet bör även ingå att utreda möjligheten att ge fler tillfälle att teckna en personförsäkring. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motion 2013/14:C436, som sin mening ge regeringen till känna. Handläggning av trafikskadeärenden m.m., punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2013/14:C203 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2013/14:C358 av och (båda S) och 2013/14:C397 av och (båda S) samt 2013/14:C394 av (M). Många trafikskadade och anhöriga upplever att prövningen i inte är rättssäker och att nämnden är ett organ för försäkringsbolagen och inte för de trafikskadade. Bland annat har nämnden kritiserats för att ha en sammansättning som ger en övervikt för försäkringsbolagens intressen. Vidare har kritik riktats mot att försäkringsbolagens handläggningstider är för långa. Kritik har också förts fram om att den skadelidande inte får uppgifter om vilka handlingar som har legat till grund för den medicinska rådgivarens bedömning. pekade i sitt betänkande (SOU 2008:117) på att det finns kvalitetsbrister i de bedömningar som görs av försäkringsbolagens medicinska rådgivare. Bland annat har det ifrågasatts om de bedömningar som görs är enhetliga och om underlaget för bedömningarna är tillräckligt. Prövningen i är endast skriftlig så den trafikskadade har inte möjlighet att muntligen framföra synpunkter för nämnden. Insynen i nämndens arbete är också begränsad. Vi anser att det finns ett behov att stärka de skadelidandes ställning vid prövningar i trafikskadeärenden. Enligt vår mening saknas anledning att avvakta resultatet av den parlamentariska socialförsäkringsutredningens arbete. Vi anser i stället att regeringen bör tillsätta en utredning som gör en översyn av försäkringsbolagens hantering av trafikskadeärenden och handläggning. I utredningens uppdrag bör även ingå att se över de medicinska rådgivarnas roll och medverkan i försäkringsärenden. Vad vi nu anfört bör , med delvis bifall till motionerna 2013/14:C203 yrkandena 1–3, 2013/14:C358 och 2013/14:C397 samt med avslag på motion 2013/14:C394, som sin mening ge regeringen till känna. Skadeståndsansvar vid radiologiska olyckor, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2013/14:N334 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3. Vi anser att kärnkraftsindustrin ska stå för sina kostnader vid en olycka. För att den miljörättsliga principen att förorenaren betalar ska gälla fullt ut även på detta område måste kravet på finansiering av ansvaret därför så långt som möjligt utgå från de verkliga kostnader som kan uppkomma i samband med kärnkraftsverksamhet. Enligt vår uppfattning är ansvarsbeloppet för lågt satt. Vi anser därför att regeringen bör verka för att höja nivån på finansieringen av det obegränsade skadeståndsansvaret. För att den nya lagen bättre ska överensstämma med den miljörättsliga principen anser vi att regeringen även bör ta initiativ till att överväga ändringar vad gäller preskriptionstidens längd, möjligheten till statlig återförsäkring och vem som ska svara för samhällets kostnader för sjukvård till följd av en radiologisk olycka. Vi vill även peka på behovet av en bestämmelse om ansvarsgenombrott i svensk lagstiftning. Med den typ av exceptionell situation som ett svårt reaktorhaveri innebär är det rimligt att ett ansvarsgenombrott inom en koncern blir möjligt. Vi anser därför att regeringen bör överväga en ändring i aktiebolagsrätten så att ett sådant ansvarsgenombrott möjliggörs. Vad vi nu anfört bör , med bifall till motion 2013/14:N425 yrkande 28 och delvis bifall till motion 2013/14:N334 yrkandena 2 och 3, som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att granska och hur nämndens handläggning har fungerat ur ett rättssäkerhetsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag som grundas på granskningen av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka de drabbades ställning vid prövningar i trafikskadeärenden. 2013/14:C264 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av hur trafikförsäkringsavgiften är uppbyggd. 2013/14:C299 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till obligatorisk hemförsäkring för boende i flerfamiljshus. 2013/14:C340 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att underlätta för efterlevande genom en samordning av och en skyldighet att informera om exempelvis den avlidnes försäkringar. 2013/14:C358 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission som ser över personskaderegleringen. 2013/14:C367 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skadeståndsbeloppen för ideella skador i linje med vad som anges i motionen. 2013/14:C394 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av reglemente. 2013/14:C397 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försäkringsbolagens medicinska rådgivare. 2013/14:C436 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kontraheringsplikten och möjligheten att teckna personförsäkring. 2013/14:C449 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av flytträtt för sakförsäkringar. 2013/14:N334 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja skadeståndsansvaret vid en radiologisk skada så att det motsvarar den fulla ekonomiska kostnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett ansvarsgenombrott vid radiologiska olyckor. 2013/14:N425 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kärnkraftsindustrin ska stå för sina egna kostnader, att nivån på skadeståndsansvaret bör höjas och att det bör införas en bestämmelse om ansvarsgenombrott i svensk lagstiftning. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 och reservation 2.Jag vill först tala lite om möjligheterna att teckna personförsäkring. Vi fick en ny försäkringsavtalslag 2006, och i den lagen sades att det skulle krävas särskilda skäl för att neka någon försäkring. Tyvärr ser vi trots denna nya lag fortfarande svårigheter att teckna försäkring, och det gäller speciellt möjligheten att få barnförsäkring.Civilutskottet har gjort en egen rapport om dessa frågor för att utvärdera lagen och hur den har följts. Vi kan se att det har blivit lite bättre , det vill säga att det är färre som helt nekats försäkring. Men det finns fortfarande problem.Vi kan till exempel se att de individuella handlingarna för bedömning inte finns så ofta som borde vara fallet, utan i stället gör man schablonmässiga bedömningar. Där borde det bli bättre underbyggda bedömningar, alltså att man tittar på varje enskild person som vill teckna en försäkring och inte lägger ihop dem i grupper och säger att människor med en viss bakgrund bör ingå i en särskild grupp.Som ett konkret exempel vill jag nämna för tidigt födda barn. Det har hänt väldigt mycket på det området. fick tyvärr många barn som föddes för tidigt problem senare i livet. Där kan man se att de medicinska framstegen är så stora att väldigt många barn som är för tidigt födda ändå får ett mycket bra liv. Många har inga men över huvud taget av att de är för tidigt födda, utan de växer snabbt i kapp.Trots detta är det väldigt svårt för barn som är för tidigt födda, eller rättare sagt deras föräldrar, att få försäkring. Det är en diskriminering som är helt orimlig eftersom den saknar vetenskaplig grund. visade också att just dåligt vetenskapligt underbyggda beslut är ett problem bland försäkringsbolagen. De är långsamma att ta till sig den senaste medicinska kunskapen.För de berörda familjerna blir det här ett jätteproblem. Samhället ger ett visst skydd om man inte har barnförsäkring, till exempel om man har nekats barnförsäkring av försäkringsbolag. Men det är som en förälder kan få för att ta hand om ett barn som blir sjukt av olika skäl. Det kan vara sjukdomar som slår ut eller olyckor som leder till sjukdomar och funktionsnedsättningar. Även när barnet växer upp och blir vuxet utgår en mycket låg ersättning från samhället för försörjningen, det vill säga den täcker inte normala levnadsomkostnader. Därför är det viktigt att försäkringsbolagen tar sitt ansvar.Vi har också sagt i lagstiftningen att det måste krävas särskilda skäl för att neka försäkring. Därför krävs det att det händer något på det här området.Vi kräver att regeringen tar initiativ till uppföljning av det här. Man kallar det kontraheringsplikten. Det är ett ganska konstigt ord, men det handlar helt enkelt om att det ska krävas särskilda skäl för att helt neka försäkring. Där vill vi att regeringen faktiskt gör någonting.Civilutskottets rapport visar att det fortfarande finns behov. Trots den nya lagen har det inte blivit tillräckligt bra. Det bästa är naturligtvis om man kan få en fullgod försäkring med en rimlig premie. Men om alternativet är ett totalt avslag, att man inte får någon försäkring alls, är det ändå bättre att man får till exempel en förhöjd premie så att det blir lite dyrare. Man kan ha klausul; det innebär att man kanske inte har ett fullständigt försäkringsskydd men att man ändock har ett skydd.Men detta tillämpar inte försäkringsbolagen i någon större utsträckning, utan totalt avslag är tyvärr alltför vanligt. Vi vill ha fullgott försäkringsskydd för de allra flesta. Det ska krävas särskilda skäl för att avslå helt, och i de fallen bör man överväga om man inte kan ge ett skydd som kanske inte är heltäckande men ändock innebär ett bra skydd för de berörda familjerna i stället för att de inte har något skydd alls.Den andra frågan jag tänker ta upp gäller handläggning av trafikskadeärenden. En patientsäkerhetsutredning som kom 2008 visade att det finns stora brister på det området. Det handlar om försäkringsbolag som har orimligt stort inflytande när det gäller hela trafikskadeprocessen.Det är ju obligatoriskt att teckna trafikförsäkring om man ska ha till exempel bil, men skyddet är väldigt dåligt om man drabbas av en trafikskada. Man kan konstatera att behandlingen av de trafikskadade inte är rättssäker. Man kan se att de organ som finns framför allt företräder försäkringsbolagen, inte de trafikskadade.Första instans för trafikskador är . Här kan man se att försäkringsbolagen har ett orimligt inflytande. Det finns medicinska rådgivare som försäkringsbolagen knyter till sig. Det är läkare som i många fall även jobbar för den offentliga vården i landstingen. De har alltså en anställning där, men som extraknäck jobbar de även för försäkringsbolag.De här rollerna är tyvärr svåra att förena. Trots det framträder försäkringsbolagens rådgivare i , som alltså är första instans när det gäller trafikskador, men även i senare domstolsprocesser om beslutet i överklagas. De kan uppfattas som oberoende, för de kan hänvisa till sin anställning inom . kan de vara otroligt duktiga, meriterade och välutbildade. Problemet är att de är köpta av försäkringsbolagen - det är försäkringsbolagen som betalar deras lön. Och det är stora summor det handlar om; de kan till och med överstiga lönen de får från sin anställning i det offentliga. Men de står inte under kontroll, och de får dessutom ett orimligt inflytande på rättsprocessen.I sker allting skriftligt. Den trafikskadade kan alltså inte ens komma dit och själv berätta om sin situation och sina skador. Redan där finns alltså ett problem som man borde åtgärda.Man kan också se att insynen i nämnden är begränsad. Det handlar om väldigt mycket pengar för de drabbade. Om man inte får rätt, om man överklagar och då förlorar rättegången - som dessutom kan dra ut - får man betala inte bara sina egna rättegångskostnader utan även försäkringsbolagens. Jag har träffat människor som har belånat huset och till och med tvingats sälja huset, för det handlar om som de har fått betala i stället för att själva få ersättning som de är berättigade till för mycket svåra skador.Vi kan alltså inte invänta den parlamentariska socialförsäkringsutredningen som pågår, där den här frågan har gömts för att hamna på andra sidan valet. Det här måste upp , och det måste framför allt bli en valfråga. Det är helt orimligt att så många tusen människor som det handlar om diskrimineras på det sätt som görs . Vi kräver rättssäkerhet för de trafikskadade. betänkande 14 om ersättningsrätt behandlar 15 motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Personförsäkringar, hemförsäkringar och trafikskadefrågor är några av de ämnen som behandlas.Först vill jag tala lite kort om det här att försäkringsbolag inte får vägra att teckna personförsäkringar, det som på fikonspråk kallas för kontraheringsplikt.Trots regeringens konstaterande att problemet sakta minskar vidhåller att det krävs åtgärder . I reservation 1 krävs att den uppföljning regeringen har lovat att genomföra under den här mandatperioden verkligen blir genomförd. Vi menar att det är ett absolut minimikrav, och vi är övertygade om att en sådan uppföljning om den görs kommer att visa på ett behov av ytterligare lagstiftning.När det gäller trafikskadeärenden är problemet att de drabbade hamnar i ett kraftigt underläge i förhållande till sina försäkringsbolag. Det är tyvärr vanligt att försäkringsbolagens egna medicinska rådgivare inte träffar de skadade och underkänner alla läkarintyg från läkare som både har behandlat de skadade och träffat dem ett flertal gånger. Rättsosäkerheten i trafikskadeärenden är klart otillfredsställande. Det krävs, menar vi, en total översyn av verksamhet för att uppnå en rimlig balans mellan de drabbade och de stora försäkringsbolagen. Reservation 2 tar upp det på ett bra sätt.Sedan, herr talman, kommer vi till frågan om ansvar vid radiologiska olyckor.Varje år är det ett flertal medborgare som drabbas av försäkringsbolagens ovilja att exempelvis teckna en sjukförsäkring för de för tidigt födda barn som har en diagnos, och det är många som lider av vägran att ta del av en del läkarintyg. Därför förstår jag att många som lyssnar på en sådan här debatt anser att de frågorna är mycket viktigare än frågan om ersättningsvillkoren vid radiologiska olyckor. Det är ju en typ av olycka som vi än så länge inte har drabbats av, och många tänker kanske att den typen av olycka inte kommer att inträffa.Självklart är det allas vår önskan att det inte ska inträffa några stora radiologiska olyckor i vårt land. Men ersättningsreglerna är ju till för att så långt möjligt lösa problemen om det som inte får ske ändå skulle ske. Att jag ägnar största delen av mitt anförande till denna fråga betyder alltså inte att jag anser de övriga frågorna är mindre viktiga. Jag höll till exempel ett ganska långt anförande om problematiken med trafikskadeärenden förra gången, alltså då vi diskuterade den här frågan , så ståndpunkt torde vara ganska väl känd. För att ytterligare understryka att jag värderar de två frågor som tog upp vill jag säga att jag instämmer i det anförandet. Jag tycker att det var en mycket bra argumentation.Utskottet behandlar nu två motioner som kräver att kärnkraften ska stå för sina egna kostnader. Eftersom allianspartierna när de 2009 bröt den blocköverskridande energiöverenskommelsen gav ett stort antal löften och deklarerade att ingen ny svensk kärnkraft kommer att byggas med statligt stöd borde det inte vara några problem för regeringens företrädare att instämma i motionernas övergripande krav - alltså kravet att kärnkraften ska stå för samtliga sina egna kostnader. Det vore därför välgörande om vi här i kammaren kunde få höra fyra tydliga uttalanden från allianspartiernas företrädare att detta gäller - att kärnkraften ska stå för alla sina egna kostnader. Vad det sedan i praktiken innebär kommer vi förmodligen att fortsätta tvista om, men det vore trots det välgörande för debatten om ni från er sida ständigt inpräntar, för dem som inte har förstått den delen i ert ställningstagande, att kärnkraften ska stå för samtliga sina egna kostnader.Det finns säkert många som anser att ett regelverk för ansvarsfrågor vid en radiologisk olycka är en rätt oviktig fråga. Först och främst kan ju många tänka att i ett sådant läge är det ändå samhället och skattebetalarna som får ta smällen oavsett vilka regler som gäller. Ingen regering skulle överleva som står overksam i en sådan situation, tänker nog många. Sedan finns det säkert många som lever i tron att svenska kärnkraftverk är så säkra att det inte händer hos oss. Men svenska reaktorer är inte säkrare än reaktorer i andra länder.Man kan tolka allianspartiernas förhållningssätt i denna fråga som att de väljer att blunda och hoppas att ingen olycka ska inträffa, men olyckor har skett, och de kommer att fortsätta att inträffa. Det är tyvärr den sorgliga sanningen. skedde en explosion i en reaktor i i med en partiell härdsmälta. exploderade en tank med radioaktivt avfall i upparbetningsanläggningen i i . skedde en stor explosion i Windscales upparbetningsanläggning, som jag har besökt.År 1979 skedde en olycka i utanför . Också den resulterade i en partiell härdsmälta. skedde olyckan i Tjernobyl, en av de allvarligaste olyckorna i en kärnreaktor. Olyckan pågår fortfarande - lägg märke till det - och den torde pågå under överskådlig framtid. Här handlar det om en fullständig härdsmälta med omfattande läckage till omgivningen. Över 600 000 personer kommenderades ut till räddningsarbete. Många av dem kunde bara jobba under en eller eftersom strålningsnivåerna var sådana att de på så utsattes för en dos som är den tillåtna dosen för en hel livstid. startade en okontrollerad kedjereaktion i en bränslefabrik i som ledde till mycket stora radioaktiva utsläpp. läckte plutonium- och uranhaltig syra ut från Thorp, som är en upparbetningsanläggning i i . Det påverkade faktiskt också fisket utanför den norska kusten. Efter många års reparationer startades åter anläggningen. läckte ytterligare radioaktiv vätska ut från anläggningen, enligt de ansvariga myndigheterna. var en av reaktorerna i Forsmark strömlös . Många internationella bedömare anser att Forsmark då var mycket nära ett okontrollerat förlopp som kunde ha slutat i en härdsmälta. exploderade reaktor 1 i i . Totalt har fyra reaktorer skadats. Konsekvenserna är omfattande men fortfarande till rätt stor del osäkra. Informationen är inte så lättbegriplig, men troligen har fyra separata härdsmältor inträffat i reaktorhärdar och i förvaringskärl för utbränt bränsle. Troligen har ingen tidigare olycka inom kärnkraftsindustrin varit så omfattande som denna. Trots att det saknas lösningar, exempelvis när det gäller de stora mängder havsvatten som har använts och fortfarande används för att kyla anläggningarna, liksom när det gäller hur de växande resterna av härdsmältor ska slutförvaras, har försiktiga uppskattningar gjorts när det gäller de totala kostnaderna för olyckan. Dessa beräkningar hamnar på . Att volymen i härdsmältan växer beror på den teknik man tvingas använda som i praktiken innebär att smältorna inkapslas i stora saltberg, som då blir förorenade.Herr talman! Av de olyckor som jag har räknat upp känner de flesta bara till tre, några kanske känner till fyra. Ändå är det långt ifrån alla olyckor som har inträffat. Kärnkraftsindustrin har drabbats av ytterligare ett hundratal större olyckor och ett stort antal mindre. Då ska ni veta att jag inte räknar in de ständigt pågående utsläpp som ingår i de metoder man använder för att bryta och förädla fram bränslet till reaktorerna. Den delen av kärnkraftsindustrin ödelägger enorma landarealer. Man måste också komma ihåg att alla olyckor är unika, och dessutom är varje reaktor på något sätt unik till sin konstruktion, så det är svårt att ta med sig erfarenheter från en olycka för att öka säkerheten vid andra reaktorer. Har någon sett en redovisning över sluträkningen för någon av dessa olika olyckor? Det finns redovisningar av olika slag, till exempel den uppskattning jag nämnde när det gäller olyckan , men slutnotor saknar jag. Dessutom har det ju inte gått mer än lite den första av de olyckor jag räknade upp inträffade och bara olyckan i Tjernobyl. Påverkan i omgivningen pågår fortfarande från flera av dessa olyckor, och förorenat material är bara mellanlagrat. Några slutgiltiga metoder för slutförvar av härdsmältor och andra högaktiva rester från olyckor finns inte. förväntas man kunna ta hand om det avfall man tills vidare lagrar exempelvis i stängda kärnkraftverk.Om man inte har vetskap om framtiden och vilka de framtida kostnaderna är så är det enligt min mening lika relevant att sätta den kostnaden till oändligheten som att sätta den till noll, som många gör.Det är mot den här bakgrunden vi diskuterar regler för ersättning vid radiologiska olyckor.