bet · H101NU14 · 2014-03-11 00:00:00 — 2013/14:NU14 Mineralpolitiska frågor I detta betänkande behandlar utskottet 52 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika mineralpolitiska frågor. Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet. Förslag om vissa ändringar i minerallagen avstyrks bl.a. med hänvisning till att regeringen har för avsikt att presentera en proposition om ändringar i minerallagen senare i vår. Motioner om förbud mot uranbrytning och uranprospektering avstyrks av utskottet främst med hänvisning till vad det anförde då motsvarande förslag behandlades . De motioner som innefattar krav på höjda avgifter riktade mot gruvnäringen avstyrks också av utskottet. Utskottet anser att sådana höjningar skulle hämma investeringsviljan och slå hårt mot de bolag inom gruvnäringen som etablerar sig i . Utskottet avstyrker också motionsyrkanden som gäller förbud mot utvinning av fossil energi och skiffergas. Här hänvisar utskottet bl.a. till att det redan råder strikta miljörestriktioner kring utvinning av gas i och till att EU har presenterat minimirekommendationer för utvinning av skiffergas. Avslutningsvis avstyrker utskottet motioner om de samhällsutmaningar som följer i spåren av gruvnäringens expansion i Malmfälten, om ett nationellt samverkansprogram samt om ökad samhällelig beredskap i samband med gruvnedläggningar. I betänkandet finns 18 reservationer, varav två avser utskottets motivering. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkandena 1, 5 och 6, 2013/14:N361 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N373 av och (båda S) yrkande 1, 2013/14:N378 av och (båda FP), 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2013/14:N406 av (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (V) Reservation 3 (S) – motiveringen Gruvverksamhet i vissa områden 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 4 (MP, V) 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkande 9, 2013/14:N301 av och (båda S) yrkande 1, 2013/14:N338 av (SD), 2013/14:N383 av (FP) yrkande 1, 2013/14:N393 av (MP), 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N433 av m.fl. (MP). Reservation 5 (MP) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Reservation 8 (S) – motiveringen 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:N255 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N346 av och (båda S), 2013/14:N389 av (M) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 29. Reservation 9 (S, MP, V) Utvidgat kommunalt veto mot uranbrytning 2013/14:N255 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 10 (MP) 2013/14:N255 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:N379 av (M), 2013/14:N396 av m.fl. (S) och 2013/14:N398 av m.fl. (S). Reservation 11 (MP, V) Utvinning av fossil energi 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkandena 22 och 23 samt 2013/14:N253 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 12 (MP, V) 2013/14:N253 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:N349 av (S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 30. Reservation 13 (S) Reservation 14 (MP, V) internationella agerande när det gäller skiffergas 2013/14:N253 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 15 (MP) 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkande 10, 2013/14:N234 av i (S), 2013/14:N295 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2013/14:N420 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:N435 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 16 (S) Reservation 17 (MP, V) 2013/14:N226 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8, 2013/14:N301 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:N342 av m.fl. (S) och 2013/14:N343 av (S). Reservation 18 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (M), (SD), (V), (S), (M), (S), (FP), (MP) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 28 motioner (52 yrkanden) om olika mineralpolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Allmänt om bestämmelser på mineralpolitikens område Ur ett mineralpolitiskt perspektiv kan den svenska berggrunden sägas bestå av två typer av mineraler – markägarmineral och koncessionsmineral. Markägarmineral utgör av berggrunden. Som beteckningen indikerar tillhör dessa markägaren. De flesta markägarmineraler är relativt lätta att finna, och vid utvinning upplåts marken av markägaren genom avtal. Exempel på markägarmineral är kalksten och kvarts. Själva utvinningen regleras genom (1998:808). Minerallagen (1991:45) omfattar s.k. koncessionsmineral, dvs. mineraler som är industriellt intressanta, som förekommer i i en sådan omfattning att utvinningen är meningsfull och som kräver systematisk undersökning för att kunna påvisas. Bland de mineraliska ämnen som betecknas koncessionsmineral, och som alltså omfattas av bestämmelserna i minerallagen, ingår även olja, gasformiga kolväten (exempelvis naturgas och därmed även den alltmer omtalade skiffergasen) och diamant. Bestämmelserna när det gäller koncessionsmineral utgår från ett gemensamt nationellt intresse av gruvhantering och mineralindustri. Syftet med minerallagen är att reglera tillståndsgivningen så att en från allmän synpunkt ändamålsenlig undersökning och utvinning kan genomföras. ska konkurrerande markanvändning och andra motstående intressen prövas. Enligt minerallagen krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. Den som beviljar undersökningstillstånd och bearbetningskoncession samt utövar tillsyn enligt lagen är bergmästaren. Bergmästaren, som utses av regeringen, leder Bergsstaten som är en myndighet med lång historia. är Bergsstaten en organisatorisk enhet inom myndigheten geologiska undersökning (SGU).1[ Begreppet organisatorisk enhet infördes genom en ändring i förordningen (2008:1233) med instruktion för geologiska undersökning, som trädde i kraft . benämndes Bergsstaten som ett särskilt beslutsorgan.] För undersökningsarbeten och gruvdrift gäller särskilda processer och prövningar enligt både minerallagen och andra lagar, främst . Minerallagen och gäller parallellt.2[ Tillståndsprocessen för undersökning respektive bearbetning beskrivs ingående i den vägledning som SGU gav ut (se vidare nedan).] Genom införandet av 1999 måste miljöhänsyn tas mer tydligt inom ett antal olika områden. Målet med är att främja en hållbar utveckling och att tillförsäkra nu levande samt kommande generationer en hälsosam och god livsmiljö. Försiktighetsprincipen ska gälla. Skärpta och utökade krav på miljökonsekvensbeskrivningar har införts. Lagstiftningen på det mineralpolitiska området speglar att flera olika intressen ska tillgodoses , även om de kan ha olika tyngd . Avvägningen gäller markägarens intressen, statens i vissa fall motstående intressen av dels sysselsättning och skatteinkomster, dels miljöhänsyn, samt näringslivets egna intressen. Samhällsintresset av att kan brytas och tas till vara har bedömts vara ett så starkt allmänt intresse att grundlagens förutsättningar för ingrepp i markägarnas rätt är uppfyllda. Vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen är markägaren dock garanterad ersättning. Skada eller intrång som orsakas av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionsinnehavaren och markägaren. Kan inte sådana uppgörelser nås bestäms ersättningen enligt expropriationsrättsliga principer. Ägare av den mark som omfattas av en bearbetningskoncession erhåller även en särskild ersättning baserad på värdet av den malm som bryts, s.k. mineralersättning. Behovet av metaller och är stort och växande. I finns en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen, och den svenska gruvindustrin är mycket betydelsefull för EU. svarar bl.a. för av unionens järnmalmsproduktion, av blymalmsproduktionen, av zinkproduktionen, av silverproduktionen och av kopparproduktionen. Antalet ansökningar om undersökningstillstånd var betydligt lägre 2013 än 2012, 130 jämfört med 211, och åren . Enligt bergmästaren är fenomenet globalt och beror på finansieringssvårigheter för prospekteringsbranschen. De ansökningar som beviljades avser i första hand koppar tätt följt av guld. Därnäst kommer zink, järn, nickel och bly. De nya tillstånden är koncentrerade till de tre malmregionerna i landet: Malmfälten i , och guldlinjen i samt Bergslagen. Det totala antalet gällande undersökningstillstånd var 959 vid utgången av 2013. Detta kan jämföras med 2012 då motsvarande antal var 1 114. beviljade Bergsstaten fem bearbetningskoncessioner. /14 hade 18 gruvor koncession i . Av dessa var 16 metallgruvor. av den svenska malmproduktionen finns i , och i Aitik (dagbrottsgruva utanför ). I regleringsbrevet fick SGU i uppdrag att föreslå hur arbetet med en svensk mineralstrategi bör läggas upp. rapporterade myndigheten uppdraget till regeringen i promemorian En kraftfull svensk mineralstrategi – inriktning, innehåll, uppläggning av arbeten. fattade regeringen sedermera beslut om den svenska mineralstrategin. Syftet med strategin är att genom att använda sina styrkeområden ska kunna anta utmaningar och ta till vara de möjligheter som ges så att fortsätter att utvecklas som EU:s ledande gruvnation.3[ Här kan nämnas att biföll en motion (S) och gav till känna att regeringen bör ta fram ett program för en sammanhållen gruv- och mineralindustri i samverkan med näringen och den akademiska världen (bet. 2011/12:NU14). meddelade regeringen att skrivelse innehållande tillkännagivandet betraktades som slutbehandlad i och med regeringens beslut om den svenska mineralstrategin (skr. 2012/13:75).] I strategin identifieras fem strategiska områden för en långsiktigt hållbar mineralanvändning. Under vart och ett av dessa områden nämns ett antal åtgärdsområden till vilka det knyts målbilder och konkreta förslag till åtgärder. De strategiska områdena, åtgärdsområdena och målbilderna redovisades översiktligt i utskottets betänkande 2012/13:NU14. För genomförandet har en åtgärdsplan upprättats i form av de åtgärder som föreslås inom ramen för strategin (totalt 19 stycken). Tillkommande åtgärder ska identifieras i en kontinuerlig dialog med berörda aktörer och inom ramen för det arbete som kommer att bedrivas av det nationella mineralforum (se vidare nedan), vilket föreslås som en av åtgärderna. SGU är ansvarig för uppföljningen av genomförandet av mineralstrategi. Enligt vad som anförs i budgetpropositionen kommer huvuddelen av åtgärderna som presenteras i mineralstrategin att vidtas som uppdrag som lämnas till berörda myndigheter. För genomförandet av mineralstrategin har regeringen avsatt –2016. arrangeras Mineralforum, en årlig mötesplats för frågor om mineralstrategi. Mineralforum syftar till att skapa en dialog med alla berörda parter om genomförandet och vidareutvecklingen av mineralstrategi. SGU står som värd för Mineralforum. Innovationspartnerskap för säkrad råvaruförsörjning Den strategiska betydelsen av hållbar råvaruförsörjning för EU har berörts i flera olika policydokument från kommissionen. föreslog kommissionen att det skulle utarbetas en integrerad europeisk råvarustrategi – det s.k. råvaruinitiativet. Betydelsen av råvarutillgång underströks även i de s.k. flaggskeppsinitiativen om industripolitik (KOM(2010) 614) och om resurseffektivitet (KOM(2011) 21) inom ramen för 2020-strategin. Betydelsen av effektiv resursanvändning betonades i den efterföljande Färdplan för ett resurseffektivt (KOM(2011) 571). presenterade kommissionen meddelandet Att trygga råvaruförsörjningen för framtida välstånd – Förslag till ett europeiskt innovationspartnerskap om råvaror (KOM(2012) 82). I meddelandet föreslog kommissionen att det ska inrättas ett europeiskt innovationspartnerskap om råvaror. Den övergripande målsättningen för partnerskapet ska vara att minska importberoende av sådana råvaror som är avgörande för europeisk industri, däribland olika mineraler. Regeringen ställde sig positiv till förslaget och avsåg att delta aktivt i förverkligandet av innovationspartnerskapet. hölls ett första möte med partnerskapets högnivågrupp som består av sju ministrar samt representanter för forskning och näringsliv. Miljöminister är en av ministrarna. antogs en strategisk genomförandeplan varefter en utlysning om åtaganden (call for commitments) gjordes t.o.m. . kommer partnerskapets beredningsgrupp (en s.k. sherpagrupp) att sammanträda för att bl.a. diskutera de förslag om åtaganden som har kommit in, och ett möte med högnivågruppen för att besluta om de åtaganden som kommit in väntas kunna hållas . Ett meddelande från kommissionen om genomförandet väntas också . , och har i regleringsbreven fått i uppdrag att bistå med underlag om bevarande av råvaruresurser och ökad resurseffektivitet. En delredovisning lämnades till . Uppdragen ska slutredovisas . Kartläggning av utvinnings- och återvinningspotentialen för mineraltillgångar gav regeringen i uppdrag att i samråd med genomföra en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotentialen för mineraltillgångar. Regeringen anser att återvinningen kan och behöver öka både när det gäller traditionella material, men i än högre grad för nya ovanligare metaller (t.ex. sällsynta jordartsmetaller) som är centrala för utvecklingen av framtidens energilösningar och där system för återvinning saknas. Resultatet av kartläggningen ska kunna användas som underlag för att främja en mer resurseffektiv användning av svenska metall- och mineralresurser. Kommissionen har tidigare publicerat en sammanställning av metall- och mineralråvaror som är särskilt viktiga för EU. Särskilt intresse och uppmärksamhet har riktats mot sällsynta jordartsmetaller, bl.a. på grund av att världsproduktionen är koncentrerad till få länder. En motsvarande analys ska nu genomföras i . Slutdatum för redovisning av uppdraget är . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ändringar i minerallagen. Utskottet hänvisar bl.a. till den proposition med sådana ändringar som regeringen har för avsikt att presentera senare i vår. Vidare avslår motionsyrkanden som rör gruvverksamhet i vissa områden. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (V), 3 (S) och 4 (MP, V). Gruvföretagens roll i vissa regioners och nationens välståndsbyggande är betydande, slås det fast i motion 2013/14:N373 av och (båda S). För att skapa långsiktigt förtroende för gruvbranschen och säkerställa en hållbar utveckling vill motionärerna bredda den prövning som enligt lag görs hos myndigheter och i domstol. De menar att det i praktiken inte sker någon prövning ur social eller samhällsekonomisk synpunkt. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att se över behovet av att regeringen tar initiativ till att utarbeta förslag med berörda myndigheter om en stegvis fördjupad hållbarhetsprövning från social och samhällsekonomisk synpunkt i samtliga skeden av tillståndsprövningen för prospektering och gruvverksamhet (yrkande 1). Det viktigaste är att mark- och miljödomstolen ges utrymme att pröva en ansökan utifrån hela portalparagraf. Det knyts förhoppningar till att gruvnäringen ska kunna bidra med fler arbetstillfällen på orter med stort behov av ökad sysselsättning, sägs det i motion 2013/14:N406 av (S). För att säkra arbetstillfällen och miljön är det emellertid viktigt att oseriösa projekt inte förverkligas. Motionären vill därför stärka Bergsstatens prövning av projektens ekonomiska förutsättningar och bolagens lämplighet. Hon begär ett tillkännagivande om att minerallagen bör ändras så att det görs en bredare bedömning av sökandens lämplighet och att en sådan prövning görs vid alla typer av undersöknings- och bearbetningstillstånd (yrkande 1). Enligt motionären är det relativt lätt att få gehör för överdrivna positiva bedömningar av mineralförekomsters storlek och brytvärde. Problemet med orealistiska utvinningsprojekt som går i konkurs kort efter det att brytningen börjat är dels att värdefulla naturmiljöer kan ha förlorats, dels att onödiga umbäranden och störningar kan ha drabbat lokalbefolkningen. Men det är också så att samhället kan få bära höga kostnader för att städa upp. Mot den bakgrunden anser motionären att det bör skrivas in i minerallagen att Bergsstaten ska göra en ingående bedömning av de ekonomiska förutsättningarna för verksamheten, där även kostnaderna för efterbehandling ska vara en del (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:N395 av m.fl. konstateras det inledningsvis att gruvverksamhet och annan mineralutvinning har varit och är av stor betydelse för . En framtidsorienterad och hållbar mineralpolitik måste, enligt motionerna, dock bygga på en helhetssyn som omfattar naturen, samhället och relationen mellan människan och naturen. är möjligheterna till prospektering och därmed även gruvverksamhet begränsade i nationalparker, på kyrkogårdar och inom planlagt område. Det finns fler områden där det troligen finns ett allmänt önskemål och acceptans för att prospektering och gruvverksamhet inte ska förekomma. För att skapa en större tydlighet för både gruvnäringen och allmänheten bör regeringen tillsätta en utredning som pekar ut sådana områden och föreslår sätt att skydda dem (yrkande 5). Motionärerna konstaterar vidare att om ett gruvföretag går i konkurs kan staten stå med en gruva som läcker föroreningar och kräver återställningskostnader. De påminner om att har påpekat att man behöver ställa högre krav på lönsamhetsbedömningar enligt minerallagen så att även beräknade kostnader för efterbehandling omfattas. Ett tillkännagivande med denna innebörd efterfrågas i motionen (yrkande 7). Gruvnäringen är en av vårt lands viktiga basnäringar, som genererar viktiga råvaror, skatteintäkter och arbetstillfällen, framhålls det i motion 2013/14:N378 av och (båda FP). Den samiska kulturen och renskötseln känner sig emellertid hotade av exploateringsintressen. Samerna är ett urfolk och en erkänd minoritet som samhället har ett särskilt ansvar för, såväl historiskt som utifrån internationella konventioner, i fråga om att inte inskränka urfolkens möjlighet att värna sin kultur och kunna fortsätta att bedriva renskötsel. Motionärerna anser därför att det är angeläget att frågan om exploatering och brytning kopplas till urfolkens rättigheter, miljöaspekterna samt natur- och ekoturismens potential. Vidare anser de det vara angeläget att ansvariga myndigheter lägger större vikt vid att kontrollera de potentiella mineralföretagens ekonomiska styrka. har en lång och framgångsrik historia som gruvnation, konstateras det i motion 2013/14:N361 av och (båda C). En framgångsrik utveckling av den svenska gruvnäringen även i fortsättningen kräver enligt motionärerna dock att markägarnas och lokalbefolkningens perspektiv uppmärksammas mer, och att de lokala och regionala demokratiska nivåerna ges en rimlig delaktighet i den undersökningsprocess som pågår i deras närmiljö (yrkande 1). Motionärerna pekar på att det är relativt enkelt att muta in ett område med en påverkan av närmiljön som kraftigt berör markägare och närboende. De menar att det behövs en översyn av regelverket så att berörda perspektiv stärks. Även den tid som ges för undersökningstillstånd och provbrytning bör ses över i syfte att förkorta den oro och handlingsförlamning som ofta uppstår i närområdet. Vidare anser motionärerna att den samlade samhällsekonomiska effekten av gruvnäringen bör analyseras, liksom näringens kostnader i relativt andra länder (yrkande 2). Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för , slås det inledningsvis fast i kommittémotion 2013/14:N226 av m.fl. Efterfrågan på svenska mineraler och metaller från tillväxtländer innebär att den svenska gruvnäringen är på väg att återta en betydelsefull roll för hela den svenska ekonomin. Detta ställer stora krav på att gruvnäringen tar till vara och värnar gemensamma miljöutrymmen, ligger i framkant när det gäller att använda miljövänlig teknik och tar ansvar för det lokala och regionala samhället. Detta innebär också att stora krav måste ställas på tillståndsgivande myndigheter. Motionärerna menar att den svenska minerallagen är exceptionellt förmånlig för gruv- och prospekteringsbolag, men att alltför lite hänsyn tas till dem som påverkas av verksamheten. Både de människor och den miljö som påverkas av gruvindustrin måste ges en större vikt i processen. Motionärerna anser att fastighetsägare och innehavare av särskild rätt som berörs av ansökan om undersökningstillstånd, t.ex. en berörd sameby, alltid ska ges rätt att yttra sig över ansökan (yrkande 1). Motionärerna anser att Bergsstaten inte ska kunna bevilja undersökningstillstånd i områden som är klassade som naturreservat, Natura 2000-områden eller världsarvsområden (yrkande 2). Utan synnerliga skäl ska det inte heller vara möjligt att bevilja undersökningstillstånd i kärnområden för renskötsel (yrkande 3). Det finns oroande utsläpp från svenska gruvor. Motionärerna anser inte att ekonomisk ska få gå före värnandet av våra ekosystem. För att undvika situationer där ett bolag inte har råd att betala för miljökostnaderna bör kraven skärpas för tillstånd till bearbetningskoncessioner. De anser att bearbetningskoncession endast ska kunna ges om ekonomisk lönsamhet är möjlig att uppnå för fyndigheten när alla miljökostnader – inklusive kostnader för efterbehandling – har beaktats (yrkande 5). För att säkerställa en långsiktigt hållbar efterarbetning av gruvor anser motionärerna att det bör tillsättas en utredning som ser över nuvarande lagstiftning och regelverk. Utredningen bör föreslå åtgärder som stärker bedömningen av det ekonomiskt ansvariga bolagets status och garanterar nödvändiga ekonomiska medel för fondering till efterbehandling av gruvor (yrkande 6). tog utskottet ställning till frågor om minerallagens förhållande till och de prövningar som görs med stöd av balken (bet. 2012/13:NU14). Utskottet underströk då att och minerallagen gäller parallellt och att ett undersökningstillstånd eller en brytningskoncession även kräver giltiga miljötillstånd innan en verksamhet får sättas i gång. Utskottet betonade även vikten av att öka effektiviteten i miljöprövningarna och noterade att det pågår en allmän översyn av den svenska miljöprövningsprocessen. Därutöver välkomnade utskottet hållningen att tillståndsprövningen vid nyetablering eller ändring av en befintlig verksamhet på mineralområdet ska göras i öppna, effektiva och rättssäkra processer utan avkall på gällande miljökrav. Utskottet såg även positivt på det arbete som då pågick med att ta fram en branschspecifik vägledning för prövning av gruvverksamhet. När det gällde frågan om när miljöprövningar bör göras i samband med prospektering hänvisade utskottet till de överväganden som gjorts inom ramen för översynen av minerallagen (se nedan) och att den fortsatta beredningen av utredningens förslag bör avvaktas innan har anledning att agera i frågan. Beträffande frågor om ansvar för efterbehandling erinrade utskottet om att det inte går att få miljötillstånd för gruvverksamhet med mindre än att ekonomisk säkerhet lämnas för att säkerställa att tillräckliga resurser finns tillgängliga för efterbehandling i de fall då det berörda företaget inte har ekonomiska möjligheter att genomföra efterbehandlingen som planerat. Reservationer anmäldes av företrädarna i utskottet för respektive . Anmälnings- eller tillståndspliktig verksamhet enligt Utöver de tillstånd som utfärdas av Bergsstaten för prospektering eller bearbetning är flera av de verksamheter som är aktuella även tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt . Enligt 9 kap. 6 § är det förbjudet att anlägga eller driva miljöfarlig verksamhet utan tillstånd eller innan anmälan har gjorts. Även om inte tillstånd krävs får tillsynsmyndigheten i det enskilda fallet förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd, om verksamheten medför risk för betydande föroreningar eller andra betydande olägenheter för människor, hälsa eller miljö.