bet · H201CU1 · 2014-12-09 00:00:00 — Andra välkända problem med att avisera nya bidragsformer är att fastighetsägare avvaktar med att påbörja sina projekt tills de beviljats statligt stöd och sedan vidtar åtgärder med hänsyn till bidragsvillkorens utformning snarare än till behovet i det enskilda fallet. Erfarenheterna från flera årtiondens bidragsgivning till bostadssektorn visar klart att subventioner snedvrider konkurrensen och även kan göra ny- och ombyggnationen i sig dyrare. Motsvarande invändningar kan riktas även mot det föreslagna stödet för upprustning av skollokaler. Det är givetvis nödvändigt att skolan kan erbjuda en god arbetsmiljö för elever och lärare. Ansvaret för att undermåliga skollokaler inte lägger hinder för detta faller emellertid i första hand på respektive huvudman. Utskottet delar således motionärernas uppfattning att de aktuella anslagen inte ska inrättas. Det bör i sammanhanget framhållas att utskottet givetvis inte ifrågasätter behovet av upprustning av miljonprogrammets bostäder och landets skollokaler. En stor del av miljonprogrammets bostadsbestånd är fortfarande i behov av en upprustning som bl.a. gäller olika former av energieffektiviseringsåtgärder. finns det skäl att påminna om att många fastighetsägare inom detta bostadsbestånd redan har genomfört omfattande upprustningar som bl.a. lett till en kraftigt reducerad energiförbrukning. Vanligen är sådana åtgärder väl motiverade redan från en fastighetsekonomisk utgångspunkt, särskilt om de kan utföras med andra åtgärder som är motiverade av byggnadstekniska brister och behovet av att modernisera fastigheterna i olika avseenden. Det kan mot denna bakgrund ifrågasättas vilken typ av åtgärder som det nya statsbidraget var tänkt att gå till. Förutom förslaget om att inte ska inrätta anslag för de ovan kommenterade bidragsformerna avviker motionsförslaget från budgetpropositionens förslag i ytterligare ett avseende. I motionen föreslås en mindre nedskrivning av anslaget för Lantmäteriet med . Avsikten är att dessa medel ska användas till en förstärkning av den satsning på gemensamma e-förvaltningsprojekt som finansieras med anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Denna satsning är av betydelse även för Lantmäteriets verksamhet. Anslagsförändringen för Lantmäteriet är av så begränsad omfattning att några förändrade anslagsdirektiv vad gäller verksamheten inom myndigheten inte är nödvändiga. Utskottet tillstyrker motionsförslaget även i denna del. I fråga om övriga anslag inom utgiftsområde 18 finns det således inga avvikelser mellan motionsförslaget och förslaget i budgetpropositionen. Beräkningen av dessa anslag är i huvudsak gjord med utgångspunkt i de prioriteringar för myndigheternas arbete som gjordes av alliansregeringen. När det gäller uppdrag vill utskottet emellertid understryka det krav på att myndigheten ska medverka till kostnadseffektiva och enkla regelverk som infördes i verkets instruktion av alliansregeringen. Med detta förtydligande tillstyrker utskottet de anslagsförslag i budgetpropositionen som inte mött invändningar i motion 2014/15:2953. Budgetpropositionens förslag för utgiftsområde 18 gäller förutom anslagsfördelningen även åtta bemyndiganden för regeringen att dels ingå ekonomiska åtaganden för vissa anslag som medför behov av framtida anslag, dels ikläda staten betalningsansvar för vissa kreditgarantier. Två av de föreslagna bemyndigandena avser de nya anslagen 1:12 Energieffektivisering av vissa bostäder respektive 1:13 Upprustning av skollokaler. Eftersom utskottet ovan har ställt sig bakom motionsförslaget om att anslagen inte ska inrättas avstyrks givetvis även regeringens förslag om dessa bemyndiganden. Övriga bemyndiganden som föreslås i budgetpropositionen tillstyrks av utskottet. Sammanfattningsvis innebär det som anförts ovan att utskottet föreslår att bifaller förslaget i motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 1 om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 . Förslaget i budgetpropositionen (p. 9) om anslagsfördelningen bör bifallas i de delar det överensstämmer med motionsförslaget och i övrigt avslås. Vidare föreslår utskottet att antar förslagen i budgetpropositionen (p. 1–6) om bemyndiganden för regeringen. De förslag som läggs fram i budgetpropositionen (p. 7 och 8) om bemyndiganden för nya bidragsformer bör däremot avslås. Utskottets anslagsförslag finns sammanställda i bilaga 3. Stöd till upprustning av skollokaler Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om anslag för stöd till upprustning av skollokaler efter 2015. Utskottet konstaterar att beslut om statsbudgeten innebär att regeringens förslag om att inrätta ett anslag för upprustning av skollokaler inte går att bifalla inom den fastställda ramen för utgiftsområde 18. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (M, C, FP, KD) – motiveringen. Enligt motion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) bör staten ta ett större ansvar för landets skollokaler än vad den av regeringen föreslagna satsningen på upprustning av skollokaler medger. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att i ett tillkännagivande till regeringen framhåller att det efter 2015 behövs en utökad satsning på upprustningen av skollokaler (yrkande 31). Under de tre följande budgetåren bör anslagen sammanlagt ökas med i förhållande till de beräkningar som redovisas i budgetpropositionen. Motionärerna framhåller att upprustningsbehovet har uppskattats till i en rapport från och . Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att det inrättas ett anslag för upprustning av skollokaler, dvs. det anslag som enligt SD-motionen bör utökas kraftigt . har emellertid ovan ställt sig bakom förslaget i motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 1 om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 . När det gäller det nya anslag som föreslås av regeringen för upprustning av skollokaler innebär utskottets ställningstagande att det inte inrättas alls. Mot denna bakgrund saknar givetvis förslaget i SD-motionen nu helt aktualitet och avstyrks redan på denna grund. Utskottet vill i sammanhanget peka på det motsägelsefulla i att samma parti som i den nu aktuella motionen förordat en ökad satsning på upprustning av skollokaler genom beslut om statsbudgeten tillsammans med M, C, FP och KD fastställt en ram för anslagen inom utgiftsområde 18 som i praktiken omöjliggjort att satsningen över huvud taget kommer till stånd. Den föreslagna satsningen på upprustning av skollokaler var en viktig del i det arbete som S-MP-regeringen inlett med att på olika sätt förbättra förutsättningarna för undervisning och lärande. En god arbetsmiljö för elever och lärare är en viktig förutsättning för att alla elever ska nå kunskapskraven i skolan. Det nya anslaget och den föreslagna stödformen skulle ha gett möjlighet till en statlig medfinansiering som påskyndar den nödvändiga upprustningen av landets skollokaler. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsförslag om investeringsstöd för bostadsbyggande. Utskottet framhåller att statliga bostadsbyggnadssubventioner inte bör återinföras. Jämför reservationerna 3 (V) och 4 (S, MP) – motiveringen. I detta avsnitt behandlas fyra motioner som förespråkar överväganden om att införa ett statligt investeringsstöd för byggande av hyresbostäder. I partimotion 2014/15:154 av m.fl. yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur ett statligt investeringsstöd för bostadsbyggande kan utformas för att nå regeringens mål om att 250 000 bostäder ska byggas . Enligt motionen ska investeringsstödet vara utformat med högt ställda miljö- och energiförbrukningskrav, kopplas till ett produktionskostnadstak, inriktas mot hyresrätter och då främst i orter där bristen på bostäder är särskilt stor samt vara tidsbegränsat. och (båda S) föreslår i motion 2014/15:1963 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att införa ett investeringsstöd till byggande av hyresrätter. Enligt motionen beror den nuvarande bostadsbristen till stor del på att tidigare investeringsstöd avvecklades 2006. Även i motion 2014/15:2031 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att stimulera byggande av hyresrätter genom ett investeringsstöd. Enligt motion 2014/15:2647 av m.fl. (S) är det uppenbart att det behövs en stor satsning på bostadsbyggande från det allmännas sida eftersom marknaden och dess aktörer har misslyckats med att bygga bort bostadsbristen. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att det bör införas ett bostadsstöd som gör det möjligt att subventionera byggandet av hyresrätter. Stödet bör riktas till privata och offentliga företag på samma villkor. Vidare bör stödet förutsätta att och hyresgästföreningen samrått samt att det finns bindande utfästelser om en maximal hyra för de aktuella husen. klargjorde vid ett flertal tillfällen under föregående valperiod sin uppfattning att statliga bostadsbyggnadssubventioner inte bör återinföras. Utskottet anser fortfarande att sådana subventioner skulle riskera att göra betydligt mer skada än nytta på bostadsmarknaden. Erfarenheterna från flera årtiondens bidragsgivning till bostadssektorn visar klart att subventionerna snedvrider konkurrensen och även kan göra byggandet i sig dyrare. Utskottet vill med anledning av motionsförslagen framhålla att även politiska överväganden eller en utredning om en ny bidragsform till bostadsbyggandet riskerar att påverka bostadsproduktionen på ett negativt sätt. Förväntningar om att ett bidrag ska införas kan nämligen leda till att byggherrar avvaktar med att sätta igång angelägna bostadsbyggnadsprojekt. Det är därför angeläget att den nuvarande S-MP-regeringen klargör att eventuella överväganden om statliga insatser för ett ökat bostadsbyggande inte ska gälla bidrag och subventioner utan fortsatta regelförenklingar och åtgärder för att undanröja olika hinder för bostadsbyggandet. Ett sådant arbete bedrevs under föregående valperiod och ledde bl.a. fram till omfattande lagändringar. Detta arbete har sannolikt bidragit till den kraftigt ökande bostadsbyggnadstakten . väntas antalet påbörjade bostäder överstiga 40 000. Enligt innebär det bl.a. att byggandet av flerbostadshus kommer att ligga på den högsta nivån , bortsett från den missvisande statistiken till följd av de s.k. Odellplattorna. Alliansregeringen tog även initiativ till ett flertal utredningar och överläggningar om åtgärder för ett ökat bostadsbyggande som successivt avrapporterar sina resultat. Det finns således ett underlag för en kommande regering att lägga fram förslag om ytterligare regelförenklingar för . Någon utredning om ett nytt investeringsstöd bör däremot inte tillsättas. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Stöd för upprustning av miljonprogramsområden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett tillkännagivande till regeringen om behovet av stöd för upprustning av miljonprogramsområdena. Utskottet konstaterar att beslut om statsbudgeten innebär att regeringens förslag om att inrätta ett anslag för detta ändamål inte går att bifalla inom den fastställda ramen för utgiftsområde 18. Jämför reservationerna 5 (M, C, FP, KD) och 6 (SD) – båda avseende motiveringen. I motion 2014/15:538 av (C) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av stödmöjligheter för att utveckla den befintliga stadsbygden till klimatsmarta områden. Enligt motionären bör särskilda finansieringsmöjligheter introduceras för att stimulera en utveckling av klimatsmartare bebyggelse och för att klimatrusta miljonprogramsområdena. För att utveckla det ordinarie underhållet till klimatsmart byggande bör särskilda stimulanser prövas. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att det inrättas ett anslag för energieffektivisering av vissa bostäder. Detta anslag var avsett för upprustning och klimatanpassning av bostäder i framför allt miljonprogrammets bostadsområden, dvs. för det ändamål som framhålls som mycket angeläget i den aktuella C-motionen. har emellertid ställt sig bakom förslaget i motion 2014/15:2953 (KD, M, C, FP) yrkande 1 om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 . När det gäller det nya anlaget som föreslås av regeringen för energieffektivisering av vissa bostäder innebär utskottets ställningstagande att det inte inrättas alls. Mot denna bakgrund saknas det givetvis skäl för att ställa sig bakom den nu aktuella C-motionen om ett mycket allmänt formulerat tillkännagivande till regeringen. Motionen avstyrks av detta skäl. Utskottet vill emellertid återigen peka på det motsägelsefulla i agerandet från flera partier i fråga om anslagen . – som sagt sig stödja förslaget om att införa ett bidrag till upprustning och energieffektivisering av miljonprogrammets bostäder – har genom att ge stöd till allianspartiernas budgetförslag medverkat till att ramen för utgiftsområde 18 har fastställts på en sådan nivå att det i praktiken inte blivit möjligt att införa. Vidare kan det konstateras att ledamöter från ibland ställer sig positiva till olika former av statlig medverkan till en klimatanpassning av landets bostadsbestånd, men har svårt att få genomslag för denna ståndpunkt bland övriga allianspartier. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning. Utskottet hänvisar till åtgärder som vidtagits för att förbättra tillgängligheten i bebyggelsen. Jämför reservation 7 (SD). I motion 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 13 föreslås ett tillkännagivande av om att regeringen i kommande budgetförslag bör beakta behovet av att införa ett stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning i äldre byggnader. Även enligt motion 2014/15:2122 av (SD) yrkande 2 bör i ett tillkännagivande framhålla att regeringen bör utreda möjligheten att införa ett stimulansbidrag för generell anpassning i bebyggelsen för personer med funktionsnedsättning. anser att det är ett centralt samhällsintresse att såväl nytillkommande som befintlig bebyggelse utformas så att människor med funktionsnedsättning blir fullt delaktiga i samhället. En rad åtgärder har också vidtagits för att förbättra tillgängligheten i bebyggelsen. Det gäller bl.a. regleringen genom plan- och bygglagstiftningen, vissa former av ekonomiskt stöd, informationsåtgärder och olika andra insatser av flera berörda myndigheter. När det gäller det ekonomiska stödet kan ett statligt bidrag ges till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet. Denna inventering är avsedd att ge underlag för kommunen att utveckla sitt arbete med tillgänglighet och boendefrågor. Vidare kan ett kommunalt bostadsanpassningsbidrag ges för anpassningsåtgärder i bostadshus. Bidraget ges för anpassning av fasta funktioner i och i anslutning till bostaden och har till ändamål att ge personer med funktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. De ytterst kortfattade motionsförslagen ger inte utskottet anledning till överväganden om nya former av stöd för tillgänglighetsanpassning i bebyggelsen. Motionerna avstyrks således. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett nytt bostadspolitiskt mål. Utskottet anser att regeringen bör ges möjlighet att pröva förutsättningarna för att formulera ett bostadspolitiskt mål som kan vinna en bred uppslutning i . Jämför reservationerna 8 (V) och 9 (M, C, FP, KD) – motiveringen. Bakgrund och tidigare behandling För statsbudgetens utgiftsområden finns olika mål uppställda. Vissa av dessa mål är fastställda genom riksdagsbeslut. Därutöver har regeringen ställt upp ett antal nedbrutna mål för att konkretisera de riksdagsbundna målen. Avsikten är att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten inom utgiftsområdet i förhållande till de mål som har beslutat. Inom utgiftsområde 18 har beslutat om två mål: ett bostadspolitiskt mål för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamheten och ett konsumentpolitiskt mål. godkände ett nytt bostadspolitiskt mål för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet – som ersatte två tidigare gällande mål – har följande lydelse. Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveck-ling underlättas. I partimotion 2014/15:154 av m.fl. yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att följande mål ska ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors efterfrågan och behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det bostadspolitiska mål som godkände för delområdet Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet inom utgiftsområde 18 bildar utgångspunkt för resultatredovisningen för utgiftsområdet i årets budgetproposition. Resultatredovisningen avser i huvudsak verksamheten . Såväl resultatindikatorerna och bedömningsgrunderna som redovisningens struktur avspeglar därför de politiska prioriteringar som gjorts av den förra regeringen. Den nuvarande regeringen har satt upp ett mål för bostadsbyggandet som innebär att minst 250 000 bostäder ska byggas . Målet är avsett att sätta fokus på ett av de största problemen på dagens bostadsmarknad, nämligen den omfattande bostadsbristen i stora delar av landet. Det är däremot givetvis inte avsett att vara heltäckande för de bostadspolitiska insatserna inom utgiftsområde 18. Ett sådant mål måste ge uttryck för bostadspolitikens ekologiska, ekonomiska och sociala dimensioner. Utskottet kan konstatera att såväl det mål som föreslås i motionen som det nu gällande målet har en sådan ansats, även om de inte formulerats på samma sätt. Det är angeläget att ett bostadspoliskt mål som beslutas av har ett så brett stöd som möjligt och kan ligga till grund för bedömningar av verksamheten inom utgiftsområdet . En sådan bred samsyn om målet bör vara möjlig att uppnå även om det ibland finns olika uppfattningar om de medel som behöver användas för att hantera olika frågor som gäller villkoren för bostadsmarknaden. Utskottet avstår av detta skäl från att ta ställning till om det är lämpligt att omformulera det nu gällande bostadspolitiska målet inom utgiftsområde 18 enligt förslaget i motionen. Det är naturligt att regeringen ges möjlighet att överväga frågor om bostadspolitikens allmänna inriktning och i detta sammanhang även pröva förutsättningarna för att formulera ett bostadspolitiskt mål som kan vinna en bred uppslutning i . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet det aktuella motionsförslaget. Stöd till upprustning av skollokaler, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 31. Behovet av åtgärder som förbättrar inomhusmiljön i landets skolor är mycket stort. ställde sig därför i sin budgetmotion bakom regeringens förslag om att inrätta ett anslag för upprustning av skollokaler. Det var ett av de fåtal regeringsförslag som låg helt i linje med vår syn på vilka frågor som behöver ges en högre prioritet i besluten om statsbudgeten. bidrog vi till beslut om statsbudgetens inkomster och utgiftsramar. Bakgrunden till detta ställningstagande framgår av vårt särskilda yttrande i detta betänkande. För utgiftsområde 18 har det inneburit en utgiftsram som inte medger att anslaget för upprustning av skollokaler inrättas. Vi anser emellertid att detta gör det än mer angeläget att tillstyrka förslaget i den aktuella SD-motion om ett tillkännagivande som gäller en stor satsning på stöd till upprustning av skollokaler efter 2015. kan genom tillkännagivandet markera att ett kommande budgetförslag från den regering som tillträder efter det extra valet bör innehålla ett sådant förslag. Vi anser således att bör ställa sig bakom det förslag om ett tillkännagivande till regeringen som finns i motion 2014/15:2744 (SD) yrkande 31. Det innebär att den kommande regeringen i sina överväganden om budgeten efter 2015 bör utgå från att anslaget för stöd till upprustning av skollokaler –2018 ska beräknas till ett belopp som är högre än i de beräkningar som redovisades i budgetpropositionen. Stöd till upprustning av skollokaler, punkt 2 – motiveringen (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (FP). Utskottet har tidigare i detta betänkande i behandlingen av anslagsfördelningen avstyrkt regeringsförslaget om att införa en ny bidragsform för upprustning av skollokaler. Som framgår av utskottets ställningstagande faller ansvaret för att skollokalerna erbjuder en god arbetsmiljö för lärare och elever givetvis i första hand på respektive skolhuvudman. En statlig bidragsgivning med den föreslagna omfattningen och inriktningen skulle knappast på ett effektivt sätt ha kunnat bidra till en bättre skolmiljö. Risken var i stället att de huvudmän som eftersatt underhållet skulle ha gynnats i förhållande till dem som redan har vidtagit nödvändiga åtgärder. Mot denna bakgrund saknar givetvis motionsförslag om att ytterligare medel ska tillföras den aktuella bidragsformen helt aktualitet. Investeringsstöd för bostadsbyggande, punkt 3 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:154 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:1963 av och (S), 2014/15:2031 av och (S) och 2014/15:2647 av m.fl. (S). Det råder en akut bostadsbrist i stora delar av , inte minst i storstadsregionerna. Bostadsbristen medför en rad problem både för de enskilda människorna och för samhället i stort. Den leder till trångboddhet och otrygghet, hindrar flytt till annan ort för arbete och studier och påverkar tillväxten negativt. Särskilt stor är avsaknaden av hyresrätter. Bristen på hyresrätter drabbar främst personer som inte är etablerade på bostadsmarknaden eller som behöver flytta men inte har råd att köpa en bostad, t.ex. ungdomar. Nästan 290 000 unga vuxna saknar ett eget boende. Enbart för att fylla det behovet skulle det behövas omkring 190 000 bostäder. Det är mot denna bakgrund som förslaget i partimotion om en utredning om ett investeringsstöd för bostadsbyggande ska ses. Det krävs nu ett större statligt ansvarstagande för bostadsmarknaden. Vi ser mycket positivt på att regeringen har satt upp ett mål om att 250 000 bostäder ska byggas . Minst hälften av dessa nya bostäder bör vara hyresrätter. För att detta mål ska nås krävs sannolikt att det införs ett statligt investeringsstöd för byggande av hyresbostäder. Vi vill påminna om att det investeringsstöd för hyresrätter som fanns åren 2001–2006 hade effekt på såväl omfattningen som inriktningen av bostadsbyggandet. Vi anser därför att det bör införas ett investeringsstöd för bostadsbyggande som kan bidra till att även nya bostäder får rimliga boendekostnader och därmed blir möjliga för människor att efterfråga och bo i. Målet ska vara att stödet utgår från ett i förväg fastställt produktionskostnadstak. Villkoren för stödet ska också innefatta högt ställda miljökrav så att nyproduktionen kan bidra till klimatomställningen. För att få ta del av stödet ska fastigheterna klara stränga energiförbrukningskrav. Investeringsstödet bör särskilt riktas mot orter där bristen på ändamålsenliga bostäder är stor. Även kooperativa hyresrätter liksom studentbostäder med hyresrätt bör omfattas av stödformen.