· H201NU3 · 2014-12-16 14:06:56 — Vi socialdemokrater vill att ska vara en global förebild vad gäller hållbar utveckling. Jobben måste då bli fler och arbetslösheten mindre. ska ha en välfärd att lita på och en skola i internationell toppklass. Inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor ska minska, och ska vara ett land som håller ihop och som präglas av jämlikhet. Den budgetproposition som grundar sig på den här inriktningen har här i kammaren röstats ned av de borgerliga partierna och , som i stället har ställt sig bakom ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna faktiskt sa nej till . När det gäller utgiftsområde 21, Energi, har vi som står bakom budgetpropositionens förslag - Socialdemokraterna, och - valt att lämna ett särskilt yttrande. Energipolitiken är en viktig del i byggandet av ett hållbart samhälle. Jobben och välfärden i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Vår möjlighet att klara klimatet är beroende av att vi ställer om till ett mer förnybart och hållbart energisystem. Den omställningen är i sin tur en förutsättning för vår konkurrenskraft och vår möjlighet att utveckla och behålla välfärd och jobb i . Och vårt utgångsläge är gott. har bättre förutsättningar än de allra flesta att bygga ut förnybar energi genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. Därför har vi goda möjligheter att nå den ambition som samarbetsregeringen har om förnybar energi. ser vi tyvärr en stor osäkerhet hos de företag som skulle kunna investera i vårt energisystem. Det beror på att det saknas en blocköverskridande överenskommelse i energifrågan och att det därför inte finns långsiktiga spelregler. Samarbetsregeringen vill därför ha en för att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. För regeringspartierna är ingången i en sådan kommission att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi och energieffektivisering. Det behövs också en för att den överenskommelse som de borgerliga partierna har på energiområdet inte svarar på de utmaningar som verkligheten kräver svar på. Låt mig ta några exempel på detta. Vi rör oss nu från ett energisystem som nästan helt är byggt på stora centrala produktionskällor som matar ut kraft till användarna. Energisystemet fylls i stället med mer småskalig produktion, med stora delar väderberoende produktion och mer aktiva kunder. Kostnaderna för vindkraft och solkraft har minskat kraftigt, och det är tydligt att det inte finns någon aktör på marknaden som är intresserad av att investera i ny kärnkraft under rådande marknadsförutsättningar. Många av de största utmaningarna handlar inte om produktionen utan om att anpassa elnäten efter nya produktionssätt och att göra det möjligt för kunderna att bli mer aktiva och flexibla i sin användning. I detta läge är effektfrågan, alltså hur vi säkerställer att vi har ett energisystem där det finns el och värme även kalla vinterdagar när det inte blåser, extra viktig för oss politiker. Det har redan börjat talas om att effektreserven, som enligt beslut i ska fasas ut , kan behöva förlängas. handlar det nog om betydligt mer än bara effektreserven. Hur ska energimålen implementeras, och vad händer med elcertifikatssystemet efter 2030? STYLEREF Kantrubrik \* När de borgerliga partierna hänvisar till sin energiöverenskommelse är det viktigt att komma ihåg att den saknar svar på de frågor som vi står inför. Jag hoppas att blir ett viktigt verktyg för att förstå den snabba utveckling som sker och för att vi i samförstånd kan vidta de åtgärder som krävs för att utveckla energisystemet. Jag hoppas också att det borgerliga partierna under dagens debatt kommer att uppvisa någon liten självkritik när det gäller . Nuon har kostat skattebetalarna runt . Därför är det bra att samarbetsregeringen nu tar ett helhetsgrepp om och styrningen av bolaget. ska vara ledande i omställningen till en högre andel förnybar energi. Jag ser också fram emot några svar . Det har till exempel förekommit olika besked om vad som gäller för anslaget Energiteknik. Sviker ni löfte om 50 extra miljoner som hon utlovade ? Vad är de borgerliga partiernas besked till de 3 600 företag och privatpersoner som står i kö för att investera i solceller? Är pengarna slut? Tillför ni nya pengar i budgeten? Varifrån plockar ni dem i så fall? Det är många aktörer som vill ha ett tydligt besked och som hade välkomnat samarbetsregeringens ökade satsning på stöd till solceller. Låt mig slutligen säga två saker. För det första innehöll den budgetproposition som röstades ned av de borgerliga partierna tillsammans med en stor satsning på klimatstöd till landets kommuner. Denna satsning kunde ha använts till bland annat energieffektivisering och laddstolpar. Därutöver fanns också en stor satsning på energieffektivisering. För det andra vill jag framhålla att det är bra att vi har en bred samsyn om att genomföra skattereduktioner för mikroproducenter av el. Jag välkomnar att regeringen kommer att följa upp och utvärdera skattereduktionerna i syfte att göra systemet så enkelt och bra som möjligt. Jag ser fram emot att höra de övriga inläggen. Vi debatterar näringsutskottets betänkande för utgiftsområdet Energi. Vi har i detta betänkande inga reservationer. Jag vill i stället hänvisa till vårt särskilda yttrande i betänkandet. För att ska kunna upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning för såväl hushåll som näringsliv. Det är av vikt för ett land att ha kontroll över sin energiförsörjning, men det utesluter inte att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan länder i vårt närområde. En hög grad av självförsörjning är dock att föredra för att säkerställa att vi uppnår målen med vår energipolitik. STYLEREF Kantrubrik \* välkomnar regeringens avisering om en vars syfte är att skapa en långsiktigt hållbar energiöverenskommelse. Vi välkomnar det då vår uppfattning är att det är överordnat att få fram ett samarbete kring energifrågorna som för en bred parlamentarisk majoritet vilken kan bestå under betydligt än fyraårsperioder. Det är något som är av stor vikt för som industrination och för vårt näringsliv i stort. Det som dock är högst olyckligt i detta sammanhang är att man redan i regeringsförklaringen stänger ett antal dörrar innan samtalen ens har påbörjats. Ska man vara trovärdig och seriös i dessa sammanhang bör arbetet inledas med att man öppnar dessa dörrar innan samtalen påbörjas i en sådan parlamentarisk grupp. Utifrån den utveckling vi har sett och utifrån vad regeringen aviserade är det med all tydlighet den tyska vägen man vill vandra. Det är en utveckling med förlängda och ökade subventioner till främst nyckfulla väderberoende kraftslag som man tror sig kunna ersätta kärnkraften med. Av det tyska exemplet kan vi dock konstatera att så inte var fallet. Vi kan i stället konstatera att den utveckling som råder i är avskräckande. Massiva subventioner till vind- och solkraft tvingar fram fossilbränslebaserad kraftproduktion som nödvändig bas- och reglerkraft, vilket leder till ökade utsläpp av koldioxid. Den utveckling man vill, eller snarare måste, driva samhället och industrin mot är att vi ska tvingas planera såväl vardag som verksamhet efter tillgång på elenergi. Det innebär i sin tur att vi utifrån de kraftslag som man starkt vill premiera tvingas planera vardagen delvis efter väderprognoser. När det blåser mycket ska industrin öka sin produktion och vi i hushållen ska passa på att köra diskmaskiner, tvätta och torktumla och kanske även passa på att tvätta oss själva. När det blåser mindre och tillgången på el är låg får behoven i stället anstå. En viss potential finns det givetvis i att produkter på ett smart sätt delvis kan hjälpa till att balansera tillgång och efterfrågan. Men det är en utveckling som åtminstone inte passar vår bild av ett modernt välfärdssamhälle. Det välkomnas troligtvis inte heller direkt av vår industri att fullt ut behöva förlita sig på denna potential. har gjort det tydligt att nuvarande subventionssystem inte levererar det som den svenska elmarknaden behöver. Energimässigt får vi det tillskott som kan förväntas, men problemet är att stora delar av det effekttillskott som skett är från källor som är väderberoende, vilket jag tidigare nämnt. Det är något som föranleder såväl effektbrist som effektöverskott beroende på väder och årstid. Detta kommer att bli påtagligt när vi närmar oss tidpunkten för när några av våra kärnkraftverk ska fasas ut och vi på riktigt kan se att leveranssäkerheten kommer att påverkas kraftigt negativt. Vår uppfattning är att vi har nått vägs ände med nuvarande system. Det befintliga systemet med elcertifikat bör överges i sin nuvarande form då det inte beaktar de behov som vi framgent har på den svenska elmarknaden. Vi måste ha ett system som även premierar anläggningar som har förmågan att leverera en jämn mängd el oberoende av väderförutsättningar för att kunna fortsätta hålla leveranssäkerheten uppe. strävan kommer att vara att bibehålla och utveckla landets energisystem. Fokus ska vila på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. STYLEREF Kantrubrik \* som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga priser på elenergi som tillgången på elenergi under årets alla timmar. Det är därför som vattenkraften tillsammans med kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vattenkraften är en viktig del av energimix då den står för en betydande del av baskraften men även med fördel används för att reglera effektbehovet. Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer inom överskådlig framtid utgöra grunden för svensk energiförsörjning. En nedläggning av svensk kärnkraft skulle utgöra ett direkt hot mot svensk basindustri och svensk ekonomi. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av än högre elpriser och ökad import av el som i många fall produceras med fossila energikällor. ser därför positivt på en satsning i form av forskning och utveckling av svensk kärnkraft. Vi anser således att vi ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . anser som tidigare nämnts att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben, leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden, exempelvis på det så kallade förnybara eller kärnkraften, raserar förutsättningarna för att uppnå ens något av dessa mål. Sett utifrån att kärnkraften står för nästan hälften av vår elförsörjning har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och än mer säker kärnkraft i behövs också en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Framtiden kräver ren energi till rimliga priser, och i det perspektivet måste forskningen få fart. I detta anförande instämde (SD). Klimattoppmötet i i har just avslutats när vi diskuterar energibudgeten för . Hur vi använder energi och vilken energi vi använder är avgörande för hur vi klarar omställningen. har unika möjligheter att nå målet om förnybar energi. Vi ska kunna sätta på spisen därhemma utan att det leder till utsläpp av koldioxid eller radioaktivt avfall. För att ta till vara potential krävs en politik som leder till mer förnybar energi och smartare energianvändning för att kunna minska energibehovet. Marknaden efterfrågar en långsiktig och tydlig energipolitik. Den energiöverenskommelse som de borgerliga partierna slöt 2010 har ratats av marknaden. Ingen vill bygga ny kärnkraft, för den är för dyr. Den tidigare överenskommelsen ger inga förutsättningar för nya investeringar i elproduktion när de gamla kraftverken snart går i pension. Den ger heller inga förutsättningar för ett effektivt arbete med energieffektivisering. Rimligen förklaras den förra energiöverenskommelsens brist på tydlighet av att de fyra borgerliga partierna har så olika åsikter om energi. vill precis som , och att ska ha förnybar energi. och lägger nu här i fram förslag om mer kärnkraft. STYLEREF Kantrubrik \* Jag kan konstatera att det mål som har stöd av flest är att all vår energi ska komma från förnybara energikällor. För att skapa långsiktiga spelregler för energibranschen är det viktigt att vi gemensamt över partigränserna diskuterar frågor om energibehovet , den teknikutveckling som pågår, vilka energikällor som är konkurrenskraftiga och den allt viktigare frågan om effektbehovet. Det är därför väldigt bra att samarbetsregeringen bjuder in alla partier till en . har vi på bordet två budgetförslag att diskutera. När de läggs bredvid varandra är det väldigt tydligt att det skiljer i ambition. Den som prioriterar fortsatta skattesänkningar har förstås mindre pengar för att satsa på förnybar energi och energieffektivisering. När de borgerliga partierna med stöd av fällde regeringens budgetproposition innebar det att många viktiga satsningar nu försvinner. Med de borgerliga partiernas budget är det mindre pengar till energieffektivisering, energiteknik och energiforskning. Jag beklagar att den budgeten nu blir verklighet. Det enda anslag som de borgerliga partierna har inom utgiftsområde 21 Energi som inte regeringen har är laddstolpar. Det förslaget har regeringen inom ett annat utgiftsområde och i anslaget för klimatinvesteringar i kommuner. Låt oss titta lite närmare på vilka förändringar det nu blir när de borgerliga partiernas budget kommer att gälla . Regeringens satsning på mer till solcellsstöd försvinner. Det är ett stöd som via länsstyrelserna delas ut till privatpersoner och företag som vill sätta upp solceller på sina tak. Intresset har varit väldigt stort, och det är många fler som har sökt än det funnits pengar till i den förra regeringens budget. Pengarna är nu nästan slut ända . Det är 3 600 personer och företag som står i kö för att få ta del av pengarna. Dessa människor och företag sviker nu de borgerliga partierna. Det finns en stor risk att utvecklingen av solenergi kommer att avta. Det är alltså anslaget Energiteknik som får en neddragning med med den budget som beslutades i . Anslaget innehåller satsningar på solceller och biogas. Det har från de borgerliga partierna varit väldigt oklara besked om hur neddragningarna fördelar sig mellan solceller respektive biogas. tycks det klart att de drar ned på båda satsningarna. Stödet för biogas som dras ned är ett investeringsstöd till ny och innovativ teknik för produktion, distribution och användning av biogas. Bättre förutsättningar för biogas är avgörande för att vi ska kunna klara att bryta oljeberoendet inom transportsektorn. har gjort en utvärdering av stödet och konstaterar att det är betydelsefullt för biogasens utveckling. blir det alltså mindre pengar till både biogas och solceller. Det är mindre pengar än vad privatpersoner, företag och kommuner redan hunnit räkna och planera för, och det beklagar jag. Jag är väldigt stolt över den budgetproposition som Socialdemokraterna och med stöd av har lagt fram. Det är många viktiga steg för att ta oss närmare målet förnybar energi. Förutom det jag redan nämnt finns det i regeringens budgetförslag också förslag om att utveckla stöd till havsbaserad vindkraft, att höja ambitionen för elcertifikatssystemet som också ska förlängas, och satsning på upprustning och energieffektivisering av miljonprogramsområdena. STYLEREF Kantrubrik \* Förutom att förslagen är viktiga för ett hållbart samhälle med mindre klimatutsläpp skapar de också många nya gröna jobb. har många företag som är duktiga på miljöteknik och som kan växa betydligt med rätt politiska signaler. Jag träffade representanter för ett solcellsföretag i som berättade att de planerade att öka sitt antal anställda från fem till tio personer med de satsningar som aviserades. när satsningen dras tillbaka vet vi inte hur företag som detta kommer att påverkas. Jag vill avsluta med en global utblick. I världen är det förnybar energi som växer allra snabbast. presenterade , , den senaste upplagan av . Där fastslås att kärnkraften är på tillbakagång i . Energieffektivisering pekas ut som den viktigaste åtgärden för att vi ska klara FN:s tvågradersmål för klimatet. har alla möjligheter att bidra i den omställningen. Herr talman, ledamöter och ni som lyssnar på de sändningar som pågår! Det krävs lite koll på mig så att jag inte blandar in andra områden eftersom det har varit så intressant. Jag skulle gärna vilja blanda in andra utgiftsområden som näringsutskottet handhar. Om det är något som har blivit klart är det skillnaden mellan höger och vänster. Det vill jag påpeka. förhandlade tillsammans med regeringspartierna fram en budget som på nästan innehöll reformer i stället för skattesänkningar. Det var en budget som lyfte utvecklingen, jämlikheten och jämställdheten. Det var en budget som ville lyfta som ledande, inspirerande kraft i världen. Att ta ut överflödig skatt är givetvis inget självändamål. Skatterna ska användas för att öka investeringsnivån och att genomföra viktiga reformer. Under högeralliansens vid makten har man i stället prioriterat stora skattesänkningar, och ofta till och med ofinansierade. Effekterna syns i samhället i växande kunskapsskillnader, massarbetslöshet och ökade klyftor mellan fattiga och rika. Om ska kunna förbli ett starkt industriland med högt kunnande och vara bäst på teknikutveckling bygger det på att vi blir föregångare i energiomställningen. Det gör i sin tur att vi blir den naturliga samarbetspartnern ute i världen. Det bygger på nya innovationer och att vi ska kunna visa att vi har förnybar och säker energi. Visst inser också vi att detta måste göras med förnuft och i nyktert beaktande av konsekvenserna. Men med passiv hållning blir inte det föregångsland som världens innovationer, teknikutveckling och kommande industrisatsningar skulle kunna innebära. Varför tror ni till exempel att Facebook och Google väljer att etablera sig i de nordiska länderna? Det är en fråga till församlingen här, herr talman. Varför köper all el som ett vindkraftverk i mina hemtrakter producerar? De ska ju bygga nya kärnkraftverk, och de har överskott på el. STYLEREF Kantrubrik \* Jag tror att ni kan svaret. Den nya generation som växer upp vill att vi ska ta ansvar för det vi håller på med. Det hållbara samhället bygger på förnybara och säkra energikällor och tar hänsyn till den kommande generationens framtid. Googles etablering med serverhallar i beror på att de vill att det ska vara förnybar el som driver hallarna. Så enkelt är det när konsumenterna börjar ställa krav. tror vi att det kommer att vara orter som som kommer att stå högt på önskelistan för dylika etableringar. Skälen är att det finns förnybar el till hands och att elen är säker. Här kommer vi till politiken som gör skillnad. vill att det ska vara förnybart i våra elverk. Alliansen försöker klistra på oss rollen som oansvariga när vi vill fasa ut kärnkraften och ställa om till förnybara energikällor. Det första steget är givetvis att fasa ut de äldsta kärnreaktorerna och på det sättet påskynda teknikutvecklingen och omställningen. Jag är övertygad om att när incitamenten kommer börjar det hända saker. Här kommer till exempel skogen att spela en avgörande roll i omställningen till det hållbara . Man har talat här om överskottet på elenergi under några tider . Men om man använder detta överskott rätt, i vidareförädling av skogsprodukter, tror jag att vi har svaret på mycket som vi kan fylla på med när inte vinden och solen hjälper till. Jag har jobbat med solenergi i hela mitt yrkesverksamma liv - men i form av lagrad solenergi i träd som jag har avverkat. Dessa har kommit samhället till del i olika former. I budgetpropositionen, som också var inne på, gav vi incitament för att ta vara på solenergin genom att satsa 100 miljoner på solceller. Vår satsning skulle ha bidragit till utveckling och innovation inom förnybar elenergi. Denna satsning saknas i Alliansens budget. Vi vill absolut ha en säker och konkurrenskraftig elförsörjning till förmån för vår konkurrenskraft i industrin. Men den kommer att ha konsumentkrav på sig som gör att vi blir just konkurrenskraftiga med vår säkra och förnybara elenergi. Det är därför av yttersta vikt att politiken tar de första stegen i att avveckla kärnkraften. Det är klart: Jag är bara en lantis, och jag betraktas nog inte som så smart i somligas ögon. Jag är till och med halvfinne och dessutom tornedaling, så jag betraktas kanske inte heller som svensk i någras ögon. Men en sak är jag säker på, och det är att kommande generationer är mycket smartare än vad vår generation är. De kommer att ställa krav på oss oavsett varifrån de kommer och var de bor. Som jag inledde med att säga innehöll regeringens förslag till budget mycket bra saker som föll med Alliansen och SD:s aktiva roll till förmån för den budget som vi inte kan ställa oss bakom. Med det sagt vill lyfta fram det särskilda yttrande som har begärts av S, MP och V i näringsutskottets betänkande i utgiftsområde 21 Energi. Till att börja med kan också jag beteckna mig som lantis i sammanhanget som hemmahörandes i ett av de mer glesbefolkade länen i . STYLEREF Kantrubrik \* Vad gäller kärnkraften handlar det just om potentialen i frigörelsen av energin. Om man jämför med den frigörelse som sker när kolatomen förenas med syre i sammanhanget är det 4 elektronvolt som frigörs. I kärnkraftsreaktorer är energin 50 miljoner gånger större i de reaktioner som sker. har vi skrapat lite på ytan med potentialen med termiska reaktorer. Vi har mycket använt kärnbränsle med uran-238 som är lagrat. Vad man än tycker om kärnkraften i sammanhanget har vi mycket kärnbränsle som ligger kvar. Där är åtminstone vår utgångspunkt när det gäller att ta ansvar att driva på utvecklingen för säkrare reaktorer där vi även kan återanvända det material som ligger där. Det är bara ett fåtal procent av energiinnehållet som vi har använt. Resterande del vill gräva ned. Jag kan tycka att det är tämligen märkligt att man gräver upp någonting, använder kanske och gräver ned resterande som ska slutförvaras i över 100 och talar om att ta ansvar i sammanhanget. Då tycker jag att det är mer ansvarsfullt att se till att driva på en teknikutveckling där vi kan ta hand om den energi som vi har tagit upp och minska slutförvarstiden till en bra bit under 1 . Vad gäller leveranssäkerheten talas det mycket om förnybara energislag och att man ska ha ett system som fullt ut hanterar detta. Det är intressant. Men man berör sällan just leveranssäkerheten, där vi kan se att varningsflaggorna har hissats rejält för att vi kommer att ha elbrist framöver. Det finns länder i liknande situation som ligger längre fram och där man har haft nedtrappning av baskraft. Där har man denna situation . Hur ser ni på att hantera de bitarna? Jag tackar för frågan. Jag vet inte vad det här skulle leda till. Du säger att vi inte har använt kärnbränslets fulla potential, och så är det. Men vi skjuter ju upp detta om vi inte fattar beslut om att vi inte ska satsa på kärnkraft. Vi skjuter bara på det hela, för avfallet blir ändå inte ofarligt. Även om vi skulle få potential och kräma ut kanske till blir det inte ofarligt. Ju längre vi väntar med beslutet, desto tar det. Det blir kommande generationer som får handskas med det. Vi har inte någon säker leverans, och så länge vi har kärnkraften som är en säker leverans kommer vi inte heller att få denna utveckling. Vi kommer inte att få någon som utvecklar innovativa lösningar. har vi möjlighet att ställa om och överskott på energi. Jag försökte antyda detta: Vad händer om vi tänker tanken att använda överskottet till att förädla skogsbränsle, till exempel bioenergi? Den kan man sedan skjuta på med säker leverans till tider när vi inte har solenergi och vind. Men det är ingen som utvecklar sådan energi så länge vi har billig kärnenergi som pumpas ut i nätet och ger överskott.