bet · H101UbU10 · 2014-02-06 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och ändra kraven på grundläggande kunskaper i samiska för att få modersmålsundervisning. 2013/14:Ub302 av Abdirizak Waberi (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser i lågstadiet. 2013/14:Ub308 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fler lärarledda undervisningstimmar med fokus på läsning i bör utredas. 2013/14:Ub310 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att omarbeta sina allmänna råd så att de ger en mycket tydligare vägledning och rekommendation för kommunerna. 2013/14:Ub321 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över införandet av en obligatorisk informationsvecka om blåljusarbeten för grundskoleelever. 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad tillgänglighet till fritidshemsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydliga kriterier för god kvalitet i fritidsverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka kvalitet och jämförbarhet i fritidshemmen. 2013/14:Ub344 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hålla mängden läxor under kontroll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ordna läxhjälp i skolans regi. 2013/14:Ub345 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur tidiga insatser för barn med behov av särskilt stöd kan stärkas. 2013/14:Ub354 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om placerade barns rätt till god utbildning. 2013/14:Ub397 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en rekommendation för fritidshemsgruppernas storlek. 2013/14:Ub425 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att stärka språkkunskaperna i tyska. 2013/14:Ub428 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om synskadades rätt att lära sig använda punktskrift. 2013/14:Ub443 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av historieundervisning om ursprungsbefolkning i våra skolor. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av , som därmed blir tioårig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att betyg ska sättas fr.o.m. årskurs 4 i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa den obligatoriska modersmålsundervisningen, de nationella minoritetsspråken undantagna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten för rektorer att besluta om sammanfattande betyg för samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6 ska tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål. 2013/14:Ub478 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka hörselskadades och dövas lagliga rätt till teckenspråksundervisning. 2013/14:Ub485 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om trafikundervisning och ökad trafiksäkerhet i skolan. 2013/14:Ub487 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ge i uppdrag att se över och komma med förslag på hur vi ska komma till rätta med problematiken med elevers olika förutsättningar för teoretisk inlärning. 2013/14:Ub492 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läxor i skolan. 2013/14:Ub514 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om välsmakande skolmat. 2013/14:Ub528 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolutflykter i . 2013/14:Ub536 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla kvaliteten på fritidshemmen. 2013/14:Ub545 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka intresset för matematikundervisningen i grund- och gymnasieskolan. 2013/14:Ub553 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tidigare betyg i skolan. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk förskoleklass. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera kreativitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läsförmåga och läslust. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om matematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbud mot avgifter i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärande . 2013/14:N333 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en satsning på ämnet tyska i skolan. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 10 Motioner som bereds förenklat och (båda S) och (båda S) m.fl. (MP) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (S) Denna debatt handlar alltså om den svenska . Jag ska börja med att säga att vi naturligtvis står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationerna 1 och 8 från Socialdemokraterna med flera.Herr talman! Det finns stor anledning att oroa sig för utvecklingen i den svenska . Vi får dagligdags rapporter om att det går åt fel håll. Det finns många lärare och rektorer i vårt land som gör engagerade och goda insatser för att de barn som finns i och de elever som går där dag in och dag ut ska få bästa möjliga start på livet. Det är välkomna insatser. Jag är övertygad om att de gör skillnad.Likväl ser vi att utvecklingen går åt fel håll. Jag tror att det i grund och botten handlar om att rektorer och lärare inte ges tillräckligt bra förutsättningar för att se till att barnen får med sig de kunskaper och färdigheter de behöver för att kunna göra vidare val inför gymnasieskolan och sedan ut i vuxenlivet.Vi har fått ett antal rapporter från som visar på att parallellt med att kunskapsresultaten sjunker får vi en allt sämre likvärdighet i den svenska . Det kommer till uttryck i att ungefär 12 ½ procent av eleverna inte når målen i för att kunna välja bland de nationella programmen. Den allt sämre likvärdigheten får fler uttryck. Dessa 12 ½ procent elever som inte når målen är väldigt ojämnt fördelade över landet. Den kanske tydligaste skiljelinjen går vid utbildningsnivån hos föräldrarna. De socioekonomiska effekterna är stora i vårt skolsystem . Om mamma eller pappa har en högskoleutbildning är sannolikheten nästan 95-procentig att man når målen i och kan välja bland gymnasieskolans nationella program. Men om mamma och pappa endast har högst grundskoleutbildning är sannolikheten nere på , det vill säga att det i dagens grundskola finns sådana klyftor och skillnader att det är tio gånger vanligare att barn från studieovana hem inte når mål och blir gymnasiekompetenta jämfört med barn från hem med studievana.Herr talman! Vi vet alla att gymnasieutbildning mer eller mindre har blivit obligatorisk på arbetsmarknaden. För många av de tiotusentals ungdomar som lämnar skolsystemet utan en fullgången utbildning blir livet mycket svårare. Risken att hamna i utanförskap och risken att bli beroende av försörjningsstöd, socialbidrag, ökar dramatiskt. av de ungdomar som behöver försörjningsstöd för sitt uppehälle saknar gymnasieutbildning.Lägg till detta att vi har fått, herr talman, ett antal internationella rapporter som visar på kunskapsutvecklingen i svensk skola. Förrförra året kom det en rapport om läsförmågan bland tioåringar, den så kallade Pirlsrapporten. kom en från . Det de båda har gemensamt, oavsett om det handlar om tioåringar eller femtonåringar, är att de visar att kunskapsresultaten sjunker. Enligt sjunker de dramatiskt. Vi har den sämsta kunskapsutvecklingen i hela OECD-området enligt PISA.Detta är djupt allvarligt och provocerande. Vi är ett land med väldigt mycket resurser. Vi är ett land med universitet och högskolor som har mycket kunskap om hur man ska bedriva undervisning för att eleverna bästa möjliga start i livet. Vi är ett land som satsar väldigt mycket på skolan, men helt uppenbarligen får vi inte ut det vi ska få utifrån de mål vi har satt upp. Det är en dyster bild, och tyvärr bekräftas den dagligdags. Den enda som tycker att det går åt rätt håll när det gäller den svenska skolan är landets utbildningsminister, som hävdade att skolan går åt rätt håll. Det finns tyvärr ingenting i verkligheten som bekräftar detta. Socialdemokraterna menar att det är dags att prioritera den svenska . Det är dags att göra de nödvändiga investeringar som vi vet enligt forskning kommer att leda till förbättrat resultat. Regeringen har ägnat åt skattesänkningar och åt att bygga upp ett kontrollsystem som ska bidra till att höja kvaliteten i svensk skola. Jag kan konstatera att detta har misslyckats.Skattesänkningar på i runda tal 130 miljarder har inte hjälpt att höja kunskapsresultaten i svensk skola, tvärtom. Det har snarare gjort att nödvändiga resurser och investeringar har undandragits från den svenska skolan.Alltmer av kontroll och inspektioner har inte heller hävt den negativa utvecklingen. Snarare vittnar många lärare och rektorer om att deras arbete har blivit alltmer av byråkrati och administration. De har fått allt mindre tid till undervisning och för att möta eleverna och förbereda sina lektioner. Mot den bakgrunden vill vi socialdemokrater stärka skolan i grunden. Vi vill göra det . Det finns mycket forskning som visar att om man kan möta eleverna i och ta sig an de brister som finns i kunskaperna ger det väldigt mycket. Man kan både förebygga senare problem och ge barnen och eleverna en plattform där de kan känna sig lyckade och därmed gå till skolan med gott självförtroende och ta sig an de uppgifter och den undervisning som finns där.Vi vill göra det genom att öronmärka ett statsstöd till mindre klasser redan från förskoleklass till ettan, tvåan och trean.Vi vill göra det genom att anställa 1 000 extra specialpedagoger så att barn i behov av särskild hjälp och stöd får det. I dagens verklighet sker detta alltför sällan.Vi vill också göra det genom att se till att det finns strukturerat stöd för eleverna i skolan så att de inte blir beroende av hjälp och stöd hemifrån eller av läxhjälp, om mamma och pappa har råd att köpa det. Det införde denna regering från och med förra året.Vi gör det för att vi ser att det finns mycket forskning som visar att mindre klasser och undervisningsgrupper har störst effekt just . Vi menar att detta inte bara är nödvändiga investeringar, utan att vi är skyldiga eleverna i den svenska skolan att ta oss an detta, att ta ett gemensamt ansvar och att göra dessa prioriteringar.Mot detta, herr talman, står en ganska passiv regering, en regering som vann valet på att se de utmaningar som fanns i vårt samhälle - den höga arbetslösheten och resultat som var alltför dåliga redan då. Det tyckte vi också att de har kunskapsresultaten sjunkit, antalet elever som inte når målen har ökat och arbetslösheten är betydligt högre än den var 2006. Men regeringen hävdar att den redan har vidtagit alla nödvändiga åtgärder och att det nu bara är att sitta och vänta. Vänta och se är regeringens hållning - allting går åt rätt håll.Det är tragiskt att se, herr talman, att regeringen inte längre vill se verkligheten. Jag förstår att det kan vara tungt när man har suttit vid regeringsmakten att inse att många av de åtgärder man har vidtagit inte fungerar.Vi vet från forskning och internationella erfarenheter att om man gör saker rätt tar det fem att vända utvecklingen i ett skolsystem där resultaten är för låga. Regeringen har haft på sig. De hävdar att man inte kan räkna från det att de tog över regeringsmakten utan att man måste räkna från när man ändrade i läroplaner och skollagar.Men, herr talman, det handlar inte om att det tar fem från det att man genomför reformer utan om att det tar fem från det att man vidtar rätt åtgärder och rätt reformer. Det menar vi socialdemokrater att regeringen inte har gjort, för de har i varje givet läge prioriterat skattesänkningar, inte investeringar i den svenska skolan.Nu står vi här före valet, och jag tycker att alternativen blir allt tydligare. Vi kommer att gå till val på att investera i och prioritera den svenska skolan. Vi gör detta, men det moderatledda alternativet sitter nöjda och tycker att de reformer de har vidtagit räcker för att vända utvecklingen.Jag tror tyvärr inte att de kommer att räcka. Det är mot den bakgrunden vi behöver byta politik, och vi behöver byta regering i det här landet.Herr talman! Jag yrkar bifall till yrkandena och till reservationerna 1 och 8. Det är uppgift att ge varje barn en ärlig chans att utvecklas och få de kunskaper och färdigheter han eller hon behöver.Det är uppgift att bidra till våra elevers utveckling och förse dem med ett kritiskt tänkande och en analytisk förmåga. ska även bidra till bildning, skapande, kreativitet och självständighet.Vår uppgift som politiker är att skapa goda förutsättningar för att allt det goda som skolan ska göra ska kunna bli verklighet.Den moderatledda regeringen har dock misslyckats med detta. De har snart haft på sig. har gått sedan vi såg och höga svansföring 2006. I det valmanifest som Alliansen eller gick till val på stod det att - - skulle man vända trenden. Det var ett löfte till väljarna, att vända utvecklingen. Det var Alliansens löfte.Nu har det inte gått fyra utan . Och vad är det vi ser? Jo, att kunskaperna sjunker, att utslagningen ökar, att likvärdigheten minskar och att segregationen har ökat. Det är problemen i svensk skola efter det att Alliansen tillträdde.Ett annat stort bekymmer i den svenska skolan är lärarnas villkor. Det som Alliansen har lyckats med är att öka arbetsbördan för våra lärare.Herr talman! Det som behövs nu är inte floskler från Alliansen, utan rejäla förändringar.För det första behöver vi ge våra elever mer tid med sina lärare. har eleverna alldeles för lite tid med lärarna. Lärarna måste få tid att förbereda bra undervisning och möta och prata med eleverna.Detta kan skapas dels genom att anställa fler inom skolan, dels genom att minska lärarnas administrativa uppgifter.Vi i satsar för att anställa mer personal i skolan. Vi vill bidra till att 10 000 medarbetare ska kunna anställas inom skolans värld.För det andra, herr talman, vill vi ge alla elever som behöver det stöd i rätt tid. får många elever inte det stöd de har rätt till eller så får de det alldeles . Det kan vi ändra på, bland annat genom att ge lärarna större mandat.Vi vill därför införa en ordinationsrätt som innebär att läraren får större inflytande över att ordinera stöd till den elev som behöver det. Det ska ske på ett tidigt stadium och utan så mycket administrativa genomgångar.För det tredje vill vi aktivt bidra till att förbättra lärarnas arbets- och lönevillkor. Om skolan ska kunna vända utvecklingen behöver vi få de kunnigaste och mest engagerade att bli lärare och rektorer. För att vi ska lyckas med det behöver vi skapa goda arbets- och lönevillkor för dem.Lärarna ska ha möjlighet att ägna sig mer åt undervisningen än åt administrativa göromål. De behöver få den kompetensutveckling de har rätt till. Men de behöver också få den lön de förtjänar. Dagens lärarkår är dåligt betald och alltför hårt belastad med administrativa göromål.Under lång tid har vi i pekat på behovet av högre löner för våra lärare, medan Alliansen inte har velat gå med på detta förrän , och då är det bara delvis.Under de kommande fyra åren vill vi i satsa hela 7,5 miljarder extra på lärarnas villkor. Där ingår breda lönesatsningar och bättre möjligheter för lärare att utvecklas inom sin profession genom fortbildning och kompetensutveckling. Detta kan jämföras med att regeringen i sin budgetproposition satsar endast en bråkdel av detta, medan man vill göra skattesänkningar motsvarande hela 15 miljarder. Det säger något om regeringens prioriteringar.För det fjärde, herr talman, vill vi verka aktivt för att förbättra likvärdigheten i den svenska skolan. Det kan göras bland annat genom att ett viktat resursfördelningssystem införs som tar hänsyn till bland annat elevers socioekonomiska förhållanden. Detta är något som regeringen har vägrat att gå med på under alla år. Men på slutet, , hörde vi att regeringen ville komma med ett förslag, och om jag har förstått det rätt kommer det snart ett förslag - bättre sent än aldrig.För att förbättra likvärdigheten behövs dock mer än bara ett bättre resursfördelningssystem. Enligt krävs även en tydligare strategisk användning av tillgängliga resurser hos huvudmännen. Undervisningens utformning måste också anpassas så att den passar alla oavsett elevgruppens sammansättning.Vidare behöver vi se över den friskolereform som vi diskuterade i tillsammans med de andra partierna, Alliansen och Socialdemokraterna. Det vi inte kom överens om var frågan om vinstsyfte. Där är vi angelägna om att det görs förändringar så att aktörer med vinstsyfte inte ska kunna bedriva verksamhet och eventuella överskott återinvesteras.Herr talman! I det betänkande som vi behandlar berörs flera andra skolpolitiska områden. Ett viktigt område som berörs gäller fritidshemmens roll. Fritidshemmens styrdokument är skollagen och läroplanens första två kapitel. Därutöver har gett ut allmänna råd för fritidshemsverksamheten.Det som saknas är ett dokument som beskriver fritidshemmens verksamhet som ett led i att öka jämförbarheten och kvaliteten. Ett sådant dokument skulle kunna vara grunden för ett mer systematiskt kvalitetsarbete, vilket i slutänden gynnar eleverna i fritidshemmen. har tagit fram ett förslag till kursplan för de fritidspedagogiska verksamheterna som skulle kunna utgöra ett underlag för ett fortsatt arbete i denna riktning.Herr talman! Ett annat förslag som vi har lämnat in och som behandlas i detta betänkande är förslaget om en läsa-skriva-räkna-garanti.Redan den i skolan läggs en viktig grund för elevernas fortsatta inlärning och utveckling. Därför vill jag lyfta fram alla elevers rätt att lära sig läsa, skriva och räkna innan eleverna lämnar årskurs 3 genom en läsa-skriva-räkna-garanti. Den som inte kan läsa, skriva och räkna har sämre möjligheter att göra sig hörd i samhället och har mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Av de anledningarna bör regeringen vidta lämpliga åtgärder för att införa en läsa-skriva-räkna-garanti.Herr talman! Låt mig sammanfatta med att säga att vi i anser att skolan måste få en högre prioritet än vad Alliansen har visat. I vårt budgetförslag satsar vi hela mer än regeringen på skolan , medan Alliansen senast satsade av reformutrymmet på skattesänkningar och på skolan.Avslutningsvis vill jag säga att jag självfallet står bakom alla våra reservationer, men för att vinna tid yrkar jag bifall bara till reservationerna 3 och 4. Elevers utveckling mot målen i , elever med särskilda behov, betyg, utbildningens innehåll, modersmålsundervisning med mera är viktiga frågor som vi debatterar här . Det är ingen nyhet att svensk skola står inför en lång rad olika utmaningar. Skolan har blivit stökigare, otryggare och mer segregerad, skolresultaten har fortsatt att sjunka, läraryrket har fortsatt att tappa i status och så vidare. Listan kan göras lång, och frågorna är många.För mig är de viktigaste frågorna: Vad är orsaken, och hur kan vi komma till rätta med problemen? Men debatt efter debatt står vi här och kör på i samma hjulspår: Alliansen skyller på oppositionen, och oppositionen skyller på Alliansen. För att tala klarspråk, herr talman, struntar jag egentligen i vems fel det är. Lärarna struntar i vems fel det är, och framför allt struntar eleverna i vems fel det är. Fokus borde i stället ligga på vad orsaken är och hur vi kan få det att vända, snarare än att leta efter en syndabock.Vi står inför ett fullbordat faktum och måste i stället se framåt, för att stävja nedgången men framför allt för att säkra uppgången. Det är såklart inte ointressant vilka reformer som har fungerat eller inte, men jag vill i stället få svar på och debattera vad vi gör härifrån och framåt.Skolfrågan är inget isolerat problem utan är en återspegling av samhället. Samhället har blivit hårdare och mer otryggt, medmänsklig respekt saknas, förväntningarna har sänkts, och alltför få krav ställs.I PISA-utfrågningen klargjordes att de elever som inte har så höga förväntningar på sig tenderar att prestera sämre. För att komma till rätta med skolans problem menar jag att vi måste lyfta blicken och försöka förändra attityden i samhället i stort. Bristerna i vårt samhälle och i vårt utbildningssystem är dock fler än så, och de är därmed inte åtgärdade i en handvändning.Herr talman! Det finns mycket vi kan göra för att ge eleverna bättre förutsättningar för att lyckas, till exempel förbättra arbetsmiljön i skolan. Många av landets skolor lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Dessa problem kan vara fukt, dålig luft, flimmerbelysning, dålig akustik med mera. Här vill vi att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler, och vi gör också en satsning för det i vår budget.Satsning på skolmat är en annan tämligen enkel åtgärd. En viktig förutsättning för kunskapsinhämtning är att kroppen har nödvändigt bränsle i form av näringsrik mat. Att höja kvaliteten på maten i skolan är också något vi satsar på.Skolan måste också lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflexion kring etiska och moraliska frågor. Kritiskt och självständigt tänkande måste uppmuntras, och etik och moral måste betonas mer än , så att eleverna kan lära sig att samarbeta och visa hänsyn, kamratanda och ärlighet.Herr talman! Den senaste PISA-undersökningen visade att har gått från att 2003 ha legat över genomsnittet i matematik till att 2012 ligga klart under genomsnittet. Det är såklart en bedrövlig resa som vi alla ser ytterst allvarligt på. Det duger helt enkelt inte att vi på detta sätt halkar efter samtliga OECD-länder.Vi brukar stå här från samtliga partier och vara stolta över att kalla oss en kunskapsnation. Vill vi fortsätta att kalla oss det måste vi göra något åt de sjunkande resultaten, bland annat i matematik. Vi välkomnar regeringens fortsatta satsning på Matematiklyftet men anser att det borde till en nivågruppering av matematikundervisningen.Elever är olika: en del är teoretiskt lagda, och en del är praktiskt lagda. Föreställningen att alla elever kan tillgodogöra sig matematik på samma sätt är en illusion, precis som det vore en illusion att påstå att alla elever kan bli bra på att meka med motorer. Ska vi klättra i framtida PISA-undersökningar måste vi bejaka elevernas olikheter.Är det då rätt att nivågruppera elever i en viss årskurs utifrån betygsnivå? Både ja och nej, skulle jag vilja säga.