bet · H201SfU1 · 2014-12-12 00:00:00 — Det finns hos brister i kunskap kring de regler som gäller för företagare. Framför allt finns inte ett tydligt och förutsägbart regelverk. Vi vill därför betona vikten av att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen beaktar situationen och föreslår förbättringar för egenföretagare. Bland annat bör man utreda möjligheten för personer som startar egna företag att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . Samma regler bör gälla för alla som driver företag, oavsett företagsform. En viktig orsak till att de små företagen inte växer i större utsträckning är att lagstiftningen gynnar anställda och gynnar de större företagen mer än de små företagen. Det finns därför anledning för regeringen att se över regelverket så att företagares och anställdas villkor blir mer lika och att bolagsformen inte ska avgöra ersättningsnivåerna och återkomma till med förslag om detta. Reglerna om sjukpenninggrundande inkomst för studerande bör vara lika oavsett om man studerar med eller utan studiestöd och oavsett om man studerar inom eller utom sitt yrkesområde. Detta bör ge regeringen till känna. Tidsgränser i sjukförsäkringen, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:730 av och (S) och 2014/15:751 av och (S) samt 2014/15:2642 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. har sjukförsäkringen genomgått stora förändringar. Tidsgränser har införts i sjukförsäkringen och den mest omdiskuterade av dessa har varit den bortre gränsen för hur länge sjukpenning kan betalas ut. Fram till slutet av 2013 har drygt 75 000 personer tvingats lämna sjukförsäkringen till följd av denna gräns och mer än hälften av dessa är nu tillbaka i sjukförsäkringen, mycket få har kommit i arbete. De stelbenta tidsgränserna har drabbat människor hårt och ersättningarna har urholkats. Stöd till individen för rehabilitering och omställning har varit bristfälligt. För många vanliga inkomsttagare innebär det att den allmänna sjukförsäkringen inte längre ger den trygghet som de har rätt att förvänta sig. Den nuvarande s.k. rehabiliteringskedjan innebär endast prövning av den enskildes arbetsförmåga. Någon motsvarande systematisk rehabilitering eller något omställningsstöd erbjuds inte. Trots tidsgränserna sker nu en oroande ökning av sjuktalet som behöver mötas, bl.a. genom förstärkta insatser för att förebygga sjukfrånvaro. Kvinnor och män måste få den rehabilitering de behöver för att komma tillbaka till arbetet i stället för att skickas runt i olika system. Gjorda regeländringar i sjukpenningen har lett till stora ekonomiska problem för långtidssjuka. Många är beroende av försörjningsstöd från kommunen. Andra har varit tvungna att säga upp sin anställning och anmäla sig som arbetslösa, trots att möjligheterna för en sjuk person att få ett arbete är obefintliga. Sjuka ska inte behöva oroa sig för ekonomin. För att åstadkomma en väl fungerande sjukskrivningsprocess har ett viktigt ansvar, men är beroende av att övriga berörda aktörer tar sitt ansvar. Det är viktigt att berörda aktörer samverkar i detta arbete. Vi noterar att regeringen avser att inleda samtal med arbetsmarknadens parter om hur sjukfrånvaro ska kunna förebyggas och hur ett ändamålsenligt stöd för rehabilitering och omställning bör utformas. Vidare noterar vi att regeringen har aviserat att som ett första steg i en mer human sjukförsäkring ska den bortre tidsgränsen avskaffas. Ny utredning om sjukförsäkringen, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkande 1. Allvarliga problem med utförsäkringar, stelbenta tidsgränser eller sjukersättningens orimligt långtgående krav på sänkt arbetsförmåga kommer inte att behandlas av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Därför bör det tillsättas en särskild utredning som lämnar förslag till förändrade regler för att göra försäkringen mer flexibel, bättre anpassad till individuella förutsättningar, tryggare samt mer rättvis och förutsägbar. Vård av närstående, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:868 av (KD) och 2014/15:1806 av (C). Det är viktigt att underlätta för personer att kunna följa med sina äldre anhöriga när de behöver stöd och hjälp. Det bör utredas hur en motsvarande ersättning som tillfällig föräldrapenning för vård av barn kan genomföras. Ersättningen bör ges när en äldre anhörig, närstående eller vän är i behov av hjälp och stöd. Antalet dagar bör maximeras till tio . Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur sådana dagar kan införas i sjukförsäkringssystemet. Rehabilitering, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2862 av (S) och 2014/15:446 av och (S) yrkande 2 och 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkandena 3–7 och 9. Personer som har sjukersättning på heltid får inget stöd när de är redo för yrkesinriktad rehabilitering. Med tanke på att målet ska vara att alla som kan och vill arbeta ska få möjlighet till detta bör även de med sjukersättning kunna få hjälp med yrkesrehabiliterande åtgärder. Regeringen bör därför överväga att se över reglerna när det gäller detta. Rehabilitering, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkandena 3–7 och 9 samt 2014/15:446 av och (S) yrkande 2 och 2014/15:2862 av (S). Det är viktigt att stöd eller rehabiliteringsåtgärder uppmärksammas . bör därför göra en individuell bedömning av den försäkrades arbetsförmåga senast efter den första sjukskrivningsdagen. Vidare bör , räknat från första sjukskrivningsdagen, utforma en individuell rehabiliteringsplan i samarbete med den enskilde, arbetsgivaren och den behandlande läkaren. Det ska vara en lagstadgad skyldighet för arbetsgivare att delta i utformningen av planen. Den ska bl.a. innehålla de åtgärder som behövs för att den försäkrade ska kunna återgå i arbete och ange vem som ska ansvara för att åtgärderna vidtas samt inom vilken tidsram dessa ska vara påbörjade. bör efter 180 dagars sjukskrivning göra en fördjupad bedömning av den försäkrades möjligheter att återgå i arbete. Vid denna bedömning bör arbetsgivarens ansvar stärkas. Bedömningen ska avse den sjukskrivnes möjligheter att komma tillbaka till sitt arbete eller till ett nytt arbete och behovet av fortsatt sjukpenning och rehabilitering. En utredning bör tillsättas som ser över denna tidsgräns. Ett rehabiliteringsregister bör kopplas till rehabiliteringsgarantin för att bygga upp kunskapen om rehabiliteringens effekter. Individens ställning i rehabiliteringsprocessen måste stärkas. Det kan ske genom att det införs en rehabiliteringsombudsman som bevakar individens rättigheter och behov i förhållande till myndigheter. Regeringen bör ta initiativ till att inleda trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för att få till stånd ett omställningsavtal vid sjukdom. Det krävs att staten intar en aktiv roll och driver på förhandlingar för att få till stånd en överenskommelse. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Sanktionsavgift, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkande 8. Regeringen bör återkomma med förslag om sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att anpassa arbetsplatsen och arbetsuppgifterna för att underlätta för den anställde att återgå till arbete. Sjuk- och aktivitetsersättning , punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1862 av (KD) och 2014/15:9 av (C), 2014/15:1017 av (SD), 2014/15:1803 av (C) och 2014/15:2416 av Finn (M). Personer som hade det som tidigare kallades sjukpension har påtalat problem med olika nivåer på ersättning för dem och för dem som beviljats permanent sjukersättning efter sjukersättningsreformen. En översyn behöver därför göras av frågan om skillnaderna i ersättning för personer med permanent sjukersättning före och efter reformens genomförande. Arbetsskadeförsäkringen, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1134 av m.fl. (S) och 2014/15:2074 av (S) samt 2014/15:728 av och (S). De förändringar som gjordes i lagstiftningen 2002, med mildrad bevisbörda för att det skulle bli enklare att få en arbetsskada godkänd och för att kvinnors skador skulle omfattas av försäkringen i högre grad, har inte fungerat i praktiken. Vidare är den vetenskapliga evidensen högre för arbetsskador i manligt dominerade yrken än i kvinnligt. Det är uppenbart att det behövs mer forskning om arbetsrelaterade skador och sjukdomar som drabbar kvinnor. Dagens arbetsskadeförsäkring och tillämpningen av försäkringen kan inte anses vara jämställd, jämlik eller rättssäker. Arbetsskadeförsäkringen bör därför reformeras. , punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1513 av (SD) och 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkande 2. bör kontakta arbetsgivaren i de fall det finns brister i det beslutsunderlag som kommer från arbetsgivaren och inte överlåta detta på den försäkrade. Detta bör ge regeringen till känna. , punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:1513 av (SD). medicinska rådgivare har till uppgift att hjälpa handläggarna att tolka behandlande läkares bedömning av den sjukes tillstånd. Trots att denna läkare aldrig träffar den enskilda personen blir läkarens tolkning ofta helt avgörande för handläggarens beslut. Att personer blir nekade sjukpenning på grund av en bedömning av en läkare de aldrig träffat är problematiskt. Därför bör de behandlande läkarnas roll stärkas. Detta bör ge regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sade nej till vid valet . Vi vidhåller vår uppfattning att förslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med regeringens framlagda förslag till budgetproposition och väljer att avstå från att delta i utkottets beslut när det gäller anslagen inom utgiftsområdet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Vi vill understryka vikten av generell välfärd och att sjukförsäkringen måste ge verklig täckning för inkomstbortfallet vid sjukdom. De maximala ersättningarna i försäkringen har inte hängt med löneutvecklingen. hade nästan hälften av männen och en fjärdedel av kvinnorna i åldersgruppen 20–en inkomst som översteg taket på 7,5 prisbasbelopp i sjukförsäkringen. Därför bör taket höjas till tio prisbasbelopp. Målet är att de allra flesta ska få ut av lönen vid sjukdom. Tidsgränser har införts i sjukförsäkringen och den mest omdiskuterade av dessa har varit den bortre gränsen för hur länge sjukpenning kan betalas ut. Denna tidsgräns har medfört att människor som är sjuka har tvingats lämna sjukförsäkringen. Det har inneburit en sämre ekonomisk situation och en stress för de försäkrade, som många av de sjukskrivna som har hänvisats till arbetsförmedlingen har varit för sjuka för att delta i en meningsfull åtgärd. Den bortre tidsgränsen har inte på ett effektivt sätt lett till fler människor i arbete utan den har i stället haft mycket negativa konsekvenser för enskilda individer. Ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen har urholkats . är det få av de försäkrade som har en ersättning som uppgår till av deras förvärvsinkomst . I likhet med regeringen anser vi att det är angeläget att dagersättningen i den inkomstrelaterade arbetslöshetsförsäkringen höjs. i ersättningsperioden bör ersättningen uppgå till . Dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen betalas ut vid hel arbetslöshet, medan sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken betalas ut . För att motsvara dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen ska sjukpenningen för arbetslösa höjas till . Förslaget bör träda i kraft . Personer med sjuk- och aktivitetsersättning har relativt sett låga inkomster. Vi anser att det är angeläget att deras ekonomiska situation förbättras. Hel inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättning bör för år räknat lämnas av den försäkrades antagandeinkomst i stället för nuvarande . Ändringen bör träda i kraft . Förslaget innebär en förbättring för ca 223 000 personer. Av dessa är kvinnor. Den maximala höjningen uppgår till ca . Vi anser inte att anslaget 2:1 bör tillföras medel för bl.a. administration av en förstärkt jämställdhetsbonus eftersom vi inte står bakom detta förslag. Sammantaget anvisar vi ca till utgiftsområde 10 . Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: I höstbudget stakas våra viktigaste visioner för ut. Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. I och med beslutet som togs i kammaren vill härmed tydliggöra vår ställning och vårt agerande. Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till vårt eget budgetförslag som hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bland annat sjuka, funktionsnedsatta, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna röstade ned vårt budgetförslag och stoppade de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att man inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår mening tydliggjorde man därmed att fortsatt massinvandring är viktigare än alla välfärdsreformer tillsammans. Efter att förslag fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast regeringens och Alliansens förslag. bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas av bland andra , professor i nationalekonomi och ordförande i , som slagit fast att: "Det finns egentligen inte några fundamentala skillnader mellan alliansens och regeringens ekonomiska politik". Med utgångspunkt i vårt ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattats av den Sverigedemokratiska riksdagsgruppen om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposition som innebär att invandringen ökar ytterligare från nuvarande, historiskt höga, nivåer, valde vi att stödja allianspartiernas budgetmotion. Detta innebär inte att ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak, utan detta var ett resultat av regeringens vilja att ytterligare förvärra en politik som i grunden skadar hela det svenska samhället. Hade vi lagt ned våra röster så hade vi med säkerhet låst fast landet vid en destruktiv politik . Vårt val och vårt agerande innebär också att om Alliansen skulle hålla fast vid sin politik utan att förändra den så kommer vi framöver att hamna i ett liknande läge där vi också är beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. Då har ställt sig bakom ett annat budgetförslag än vårt har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 10. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i motion 2014/15:2959 som behandlar utgiftsområde 10. I motionen föreslår vi ett lindrat sjuklöneansvar för alla företag. Upp till och med 9 anställda slopas sjuklöneansvaret helt och företag med fler än 9 anställda får möjlighet att göra ett schablonmässigt avdrag för motsvarande belopp. För ändamålet föreslår vi att ett nytt anslag Sjuklön för små företag inrättas och vi anslår till detta. Vi vill höja sjukpenningen eftersom det är problematiskt att så pass många inte får ut av sin lön vid sjukdom. Även sjukpenningen för arbetslösa bör höjas. För ändamålet anvisar vi mer än regeringen till anslaget 1:1. Vi anvisar även mindre än regeringen till anslaget 1:2. Beloppet avser minskade utgifter som en följd av politik om minskad invandring. Sammantaget anvisar vi till utgiftsområde 10 . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:1 Budgetproposition utgiftsområde 10: antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.6 och 3.7). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016 och 2017 (avsnitt 3.8.6). bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder (avsnitt 3.8.7). anvisar för budgetåret anvisar ramanslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt följande uppställning. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:4 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa karensdagen för lärare och fritidspedagoger inom . 2014/15:9 av (C): tillkännager som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för den sjukpenninggrundande inkomsten så att sjukersättningen baseras på den lönenivå som är aktuell för den sjuke då hel sjukersättning beviljas. 2014/15:131 av och (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att olika företagsformer ska ha lika regler i trygghetssystemet. 2014/15:213 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över den sjukpenninggrundande inkomsten så att företagares och anställdas villkor blir mer likartade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket för sjukpenningen så att ersättningar och utbetalningar inte bestäms av i vilken bolagsform företaget drivs. 2014/15:342 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av reglerna om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst för studerande utan rätt till studiestöd. 2014/15:446 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. 2014/15:728 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors ohälsa. 2014/15:730 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra sjukförsäkringen. 2014/15:751 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sjukförsäkringen. 2014/15:845 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en särskild utredning som ser över möjligheten att förändra sjukförsäkringen och lämnar förslag till förändrade regler för att göra sjukförsäkringen mer flexibel, bättre anpassad till individuella förutsättningar, tryggare samt mer rättvis och förutsägbar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka de behandlande läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en individuell bedömning av arbetsförmåga bör göras av senast efter första sjukskrivningsdagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en individuell rehabiliteringsplan . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fördjupad bedömning efter 180 dagars sjukskrivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett rehabiliteringsregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda frågan om en rehabiliteringsombudsman. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ekonomiska sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att underlätta för en sjukskriven anställd att återgå till arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att inleda trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för att få till stånd ett omställningsavtal vid sjukdom. 2014/15:868 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ersättning för vård av förälder kan införas. 2014/15:1017 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredningsgrupp för förtidspensioneringar av personer med adhd och Aspergers syndrom utifrån motionens intentioner. 2014/15:1123 av m.fl. (SD):