bet · H101NU9 · 2014-02-21 00:00:00 — Motionärerna anser att det är allvarlig kritik som för fram och som regeringen bör ta till sig av för att kunna få till stånd fungerande insatser för en effektivare elöverföring. bör genom ett tillkännagivande framföra detta till regeringen (yrkande 39). Elmarknaden fungerar inte optimalt, och det behövs därför en översyn av den i syfte att värna konsumenternas intressen, sägs det i motion 2013/14:N345 av m.fl. (S). Sedan elmarknaden avreglerades 1996 har elpriserna stigit kraftigt, och tre kraftbolag äger av all kraftproduktion och distribution på nätet, vilket missgynnar både industrin och enskilda konsumenter. Den svenska basindustrin, företagen i sin helhet och hushållen är beroende av tillförlitliga leveranser av el till låga priser, slås det fast i motion 2013/14:N4 av (SD). Motionären anser också att det är av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga när det gäller reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet. Svenska elkonsumenter måste enligt motionären få en tydlighet i hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. Regeringen bör ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet (yrkande 1). Motionären menar vidare att osäkerheten på den europeiska elmarknaden när det gäller både produktion och elpris även påverkar den svenska energimarknaden. kan tvingas bygga ut överföringskapaciteten till då europeisk förnybar elproduktion är i behov av svensk reglerkraft. Motionären är positiv till denna utbyggnad men anser att regeringen bör analysera konsekvenserna av en eventuell utbyggnad av elöverföring till övriga (yrkande 2). Av budgetpropositionen framgår att målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med ett effektivt utnyttjande av resurser och en effektiv prisbildning. Detta omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i genom en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna. Vissa uppgifter om elmarknaden redovisade en preliminär sammanställning över elmarknaden . Av denna framgår att elanvändningen blir lägre än . I jämförelse med hur användningen sett ut blir användning låg. blev inte lika blött som 2012, vilket märks på tillrinningen av vatten till, och nivåerna i, vattenmagasinen samt vattenkraftproduktionen . Vattenkraftproduktionen var betydligt lägre än som var ett toppår (). Produktionen kommer troligen att bli omkring , vilket visar hur stora variationerna kan vara mellan . Produktionen av el från vindkraft fortsätter att öka och kommer enligt de preliminära bedömningarna troligen att passera . Produktionsökningen blir , vilket är högre än då den var . Kärnkraft är det produktionsslag som har producerat mest el i (ca ). med relativt låg produktion på grund av stora moderniseringsarbeten, effekthöjningar och oplanerade stopp var kärnkraftproduktionen den högsta . Nettoexporten blir stor även – drygt . Det är dock betydligt mindre än den mycket stora nettoexporten på under . fortsatte trenden med minskande elanvändning. Den landade på endast trots normala temperaturer. har elanvändningen minskat trots att befolkningen har ökat . har den installerade effekten i elsystemet ökat med . har kraftbalansen (installerad effekt i förhållande till efterfrågan) stärkts påtagligt. Elanvändningen har minskat i alla sektorer med totalt . Tillverknings- och mineralindustrin står för den största delen av minskningen. Medelpriset för el var det lägsta . I snitt var priset på den nordiska elbörsen i elområde . Under de betydligt kallare vintrarna 2009/2010 och 2010/2011 kostade elen mer än dubbelt så mycket. Det mycket milda vädret i kombination med en stabil kärnkraftproduktion och en successiv förbättring av nivåerna i vattenkraftverkens magasin i och har pressat ned elpriserna i . har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857), vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. En integrerad europeisk elmarknad Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken, inklusive de beslut som gäller skapandet av en integrerad europeisk elmarknad. antog en ny energistrategi –2020. I strategin prioriteras bl.a. åtgärder för att skapa en integrerad energimarknad med infrastrukturer. slog bl.a. fast målsättningar för marknadsintegration som anger att inget medlemsland ska vara isolerat från EU:s gas- och elnätverk efter 2015 och att den inre marknaden för energi ska vara fullbordad 2014. antog ministerrådet även slutsatser om ett meddelande om infrastrukturprioriteringar. Utifrån denna vägledning presenterade kommissionen senare ett förslag till en förordning om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer. Förslaget syftar till att främja s.k. projekt av gemensamt intresse inom nio prioriterade geografiska korridorer och inom områdena el, gas, olja och transport samt inom tre unionsomfattande områden. Rättsakten trädde i kraft . Som ett led i att stärka och liberalisera EU:s inre marknad för energi pågår ett arbete på EU-nivå med att ta fram s.k. nätkoder. Nätkoderna är en del av det s.k. tredje inremarknadspaketet för el och naturgas och innebär att det införs ny unionslagstiftning om elmarknad, nätanslutning och nätdrift. Syftet med nätkoderna är att skapa valmöjligheter för alla kunder i EU, att skapa nya affärsmöjligheter och att öka handeln över gränserna. Detta ska leda till ökad effektivitet, konkurrenskraftiga priser och högre kvalitet på tjänsterna och bidra till försörjningstrygghet och hållbarhet. I fråga om ökad marknadsintegrering bör även påminnas om att det pågår ett arbete med att utveckla den gemensamma nordiska elmarknaden, bl.a. genom insatserna för att införa en nordisk slutkundsmarknad för el 2015. Syftet är att bidra till en ökad konkurrens och till en stärkt ställning för konsumenten genom att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. En sammankoppling med nämns i en av motionerna. I sammanhanget kan nämnas att regeringen beslutade att ge tillstånd att bygga Nordbalt, en ny sjökabelförbindelse som ska sammanlänka elnäten i och och därmed även de baltiska staternas elnät med det nordiska. uppmanade (bet. 2010/11:NU23) regeringen att utvärdera genomförda om- och avregleringar. Elmarknaden omnämndes – tillsammans med järnvägstransporter – som ett av två områden som skulle utvärderas särskilt. I en reservation (M, FP, C, KD) anfördes det att uttalandet var obehövligt med hänvisning till de utvärderingar som redan pågck. Regeringen gav sedermera två professorer i nationalekonomi (och , respektive ) i uppdrag att genomföra utvärderingen av elmarknaden. Uppdraget syftade till att klargöra vilka faktorer som har påverkat och påverkar elpriset samt i vilken utsträckning detta sker. Uppdraget redovisades till regeringen i rapporten och elprisets utveckling före och efter avregleringen: ekonometriska analyser. I rapporten konstateras att marknadsfundamenta såsom vattentillgång, tillgänglighet i kärnkraftverken, inkomst m.m. påverkar elpriset. Författarna ser detta som en indikation på att elmarknaden fungerar. Vidare konstaterades det att avregleringen i sig inte har haft någon prishöjande eller prissänkande effekt. Att elpriset har stigit sedan avregleringen beror till stor del på att BNP har ökat som produktionskapaciteten har minskat. Utan den BNP-ökning som skett hade elpriset, enligt vad som sägs i översynsrapporten, varit lägre än när rapporten skrevs. Rapporten visar att aktiva kunder är väldigt viktiga för att elmarknaden ska fungera effektivt och för att minimera möjligheten för elproducenter att utnyttja sin marknadsmakt. energiutskott har genomfört ett projekt som syftar till bättre förståelse för hur den nordiska elmarknaden fungerar. Rapporten – en analys av den nordiska elmarknaden sammanfattar hur energiutskottet uppfattar att marknaden för elektrisk energi fungerar och förutsättningarna för att öka andelen el i energiförsörjningen. Här kan också nämnas att driver forskningsprogrammet design om spelreglerna på elmarknaden. Motion 2013/14:N345 av m.fl. (S) har i liknande eller likalydande form behandlats av utskottet tidigare. avstyrktes motionen bl.a. med hänvisning till den då pågående översynen av elmarknaden som det refereras till i det föregående (bet. 2011/12:NU22). Ett förslag om integrering av elmarknader med samma innebörd som det här aktuella i motion 2013/14:N425 (S) avstyrktes av utskottet (bet. 2008/09:NU26). Utskottet anförde följande: Utskottet delar däremot inte det protektionistiska betraktelsesättet som framförs i tidigare nämnda motioner rörande den fortsatta integreringen med . Enligt utskottets uppfattning är en gemensam europeisk elmarknad till gagn för , svenska företag och de svenska konsumenterna. En väl fungerande svensk, nordisk och europeisk marknad med fritt tillträde till näten och ökade incitament för nätförstärkningar bidrar till att EU kan nå de gemensamma mål som ställts upp inom klimat- och energiområdet. Utskottet anser att det är angeläget att även fortsättningsvis arbetar för ett allt närmare samarbete kring nätinvesteringar i . I en reservation (S, V, MP) anfördes följande: är en gemensam europeisk elmarknad att eftersträva. En sådan gemensam elmarknad förutsätter emellertid att varje enskilt land även tar ansvar för att investera i förnybar elproduktion och energieffektiviseringar samt att ytterligare åtgärder vidtas för att skapa en fungerande konkurrens och fungerande regionala marknader. En sammanbindning av illa fungerande marknader skulle dessvärre bara leda till höjda elpriser, vilket skulle missgynna såväl hushåll som företag i . Det pågår en fördjupning av den nordiska elmarknadsintegrationen. Den nordiska råkraftmarknaden ska kompletteras med en gemensam slutkundsmarknad. är ambitionerna höga när det gäller att sammanlänka den nordiska elmarknaden med såväl som övriga . EU driver på när det gäller att skapa en väl fungerande inre elmarknad till gagn för såväl elkonsumenter som möjligheterna att ta till vara förnybar elproduktion på ett effektivt sätt. Åtgärder för ökad transparens, marknadsdelning, nätutbyggnad m.m. ska lägga grunden för detta. Utskottet är övertygat om att har en viktig roll att spela i detta sammanhang, och står bakom såväl regeringens som EU:s positiva hållning till ökad europeisk elmarknadsintegration. De motioner som präglas av ett mer protektionistiskt förhållningssätt bör således avslås av . Utskottet anser inte heller att det är motiverat att förorda en särskild konsekvensanalys av den sammanlänkning av och övriga som efterfrågas i motion 2013/14:N4 (SD). En mycket viktig faktor för en effektiv europeisk marknadsintegration är ett välfungerande transmissionsnätverk. I är () den centrala aktören när det gäller drift, underhåll och investeringar i det svenska stamnätet. Svenska kraftnäts arbete och regeringens styrning av affärsverket har tillsammans med ytterligare ett antal elmarknadsrelaterade frågor granskats av . Utskottet välkomnar granskningen och konstaterar att den belyser ett antal viktiga spörsmål. anser utskottet att regeringen i sin skrivelse med anledning av har visat på en betydande medvetenhet om de utmaningar som finns på området. De aviserade eller pågående insatser som regeringen redovisar i skrivelsen talar för att insatserna på stamnätsområdet kommer att bli såväl mer omfattande som effektivare än under . Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns anledning för att bifalla ett sådant allmänt hållet uttalande om granskning som föreslås i motion 2013/14:N425 (S). Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att ställa sig bakom förslaget i motion 2013/14:N4 (SD) om att regeringen ska ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet. Om motionären här i första hand syftar på investeringar i stamnätet vill utskottet hänvisa till Svenska kraftnäts investeringsplaner som tar ställning till. Underlaget för dessa planer består till viss del av sådana investeringskalkyler som motionären efterfrågar. Vidare bör nämnas att numera även har antagit ett mer långsiktigt inriktat planeringsdokument – Perspektivplan 2025 – som ska kunna fungera som en tioårig investeringsplan och då vara anpassat till arbetet med den europeiska tioårsplanen. När det gäller investeringsplaner på lägre nätnivåer får dessa i första hand anses vara en angelägenhet för berörda nätbolags överväganden. Beträffande förslaget i motion 2013/14:N345 (S) om en översyn av elmarknaden vill utskottet erinra om att regeringen efter ett tillkännagivande från har genomfört en sådan översyn. Därutöver har elmarknadens funktion belysts av flera andra aktörer, däribland och Kungl. Utskottet anser inte att det finns skäl för att än en gång agera för att få till stånd en elmarknadsöversyn. Motion 2013/14:N345 (S) avstyrks därför. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga här aktuella motioner i de berörda delarna och föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om förändringar av elcertifikatssystemets mål och om hur elcertifikat tilldelas olika produktionsslag avslås av . Utskottet anser bl.a. att flera pågående utredningar bör inväntas innan det finns skäl för att agera på området. Motioner om särredovisning av elcertifikatskostnader på privatkunders elfakturor avslås också. Jämför reservationerna 4 (S, MP, V) och 5 (SD). Lagen (2003:113) om elcertifikat trädde i kraft . Regeringen föreslog i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163) att andelen förnybar energi i bör vara av den totala energianvändningen. Bakgrunden till förslaget var att bindande mål enligt det s.k. förnybartdirektivet är . Regeringen bedömde bl.a. att elcertifikatssystemet skulle vidareutvecklas och att man borde sätta upp ett nytt mål för ökningen av den förnybara elproduktionen som innebär en ökning med till 2020 jämfört med läget 2002. antog regeringens förslag om ändrade kvoter i elcertifikatssystemet och godkände det nya målet för ökningen av förnybar el (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16). I en reservation (S, V, MP) förordades ett mål om ny förnybar el till 2020 och ett långsiktigt mål om ny förnybar el till 2030. tog ställning till regeringens proposition 2010/11: 155 med förslag om en ny lag om elcertifikat (bet. 2011/12:NU6). Förslaget innebar bl.a. att det blir möjligt för att ha en gemensam elcertifikatsmarknad med andra länder. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och uttalade också sitt stöd för att den gällande målnivån i elcertifikatssystemet på ny förnybar el till 2020 är väl avvägd och att målet ger goda förutsättningar för en utbyggnad av den förnybara elproduktionen. I en reservation (S, MP, V) framställdes krav på att målet för elcertifikatssystemet höjs till ny förnybar el till 2020 och att nya kvoter i elcertifikatssystemet som baseras på detta mål ska införas innan en gemensam elcertifikatsmarknad med förverkligas. trädde avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad i kraft. Det innebär att handel med elcertifikat kan ske över landsgränserna. Målet för den gemensamma elcertifikatsmarknaden är att öka den förnybara elproduktionen med . Det motsvarar av elproduktionen i de båda länderna. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att elcertifikatssystemet fungerar väl och att den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Aktörerna på elcertifikatsmarknaden har enligt regeringens bedömning anpassat sig till systemet, och en omfattande utbyggnad av den förnybara elproduktionen sker och planeras. Regeringens sammantagna bedömning är att systemet är ett effektivt styrmedel för att nå målen för produktion av förnybar el. Miljö- och klimateffekterna av energiförsörjning ska vara så små som möjligt, slås det fast i kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S). Motionärerna anser att har unika förutsättningar att bygga sin energiförsörjning på förnybara källor genom god tillgång till vatten, vind, skog och jord. Genom en kraftig utbyggnad av framför allt biokraftvärme och vindkraft vill de höja målet i elcertifikatssystemet till ny förnybar el till 2020 och till 2030 (yrkande 16). Motionärerna anser också att elcertifikatssystemet ska användas för att bygga ut den förnybara elproduktionen. De menar att en höjd kvotplikt är nödvändig för att klara ambitionerna för den förnybara energin, och vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att se över möjligheterna att justera kvotplikten i samband med den kontrollstation som ska genomföras 2015 (yrkande 17). I kommittémotion 2013/14:N352 av m.fl. (MP) redovisas målsättningen att energisystem bör vara helt förnybart . För el- och värmesystemet bör målet om förnybart nås . Motionärerna vill förlänga elcertifikatssystemet till 2030, eftersom det säkerställer en successiv infasning av ny förnybar el och ger långsiktiga spelregler. De anser vidare att ambitionsnivån i elcertifikatssystemet är alldeles för lågt satt och att den därför bör höjas för att inte utbyggnaden av förnybar el ska avstanna. Motionärerna anser att nivån bör öka från nuvarande plus (jämfört med ) till minst plus (yrkande 3) och att det bör införas en ny nivå om minst plus 2030 (yrkande 4). Vindkraften är helt beroende av olika subventioner för att bli lönsam, slås det fast i motion 2013/14:N322 av och (båda SD). Motionärerna anser vidare att elcertifikatssystemet snedvrider konkurrensen och att det är ett mycket kostsamt subventionssystem för samhället. De begär därför ett tillkännagivande om att nya investeringar i vindkraft inte ska tilldelas elcertifikat (yrkande 2). I motion 2013/14:N337 av och (båda SD) konstateras det att elcertifikatsavgiften ingår i elpriset för privatkunder, men att den redovisas som en separat fast avgift per kWh för företagskunder. Motionärerna anser att det sistnämnda förhållandet för tydlighetens skull även bör gälla för privatkunder. Även i motion 2013/14:N356 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att elcertifikatsavgiften bör specificeras på elräkningen för privata kunder. Detta för att visa hur mycket man som privat elkonsument bidrar till omställningen till förnybar energi. Energifrågan är en ödesfråga för svensk ekonomi, slås det fast i kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. Motionärerna vill att investeringar i det svenska energisystemet ska bidra till att underlätta miljö- och klimatomställningen. De anser att en fortsatt satsning på förnybar elproduktion är nödvändig för att nå målet om ett ekologiskt hållbart samhälle. Vindkraften blir alltmer konkurrenskraftig och är den energikälla som ökar mest i världen. Trenden i är densamma. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att elcertifikatssystemet höjs till för att främja utbyggnaden av förnybara energikällor till 2020 (yrkande 1). Målet är förnybart senast till 2040 med en kontrollstation 2030. avstyrkte utskottet ett antal motionsyrkanden om elcertifikatssystemet (bet. 2012/13:NU12). Flera av dessa var identiska med de nu aktuella. Utskottet hänvisade bl.a. till utredningsuppdrag som fortfarande pågår (se vidare nedan). Elcertifikatssystemet är ett centralt styrinstrument som på ett effektivt sätt ska stimulera framväxten av förnybar elproduktion. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att elcertifikatssystemet fungerar väl och att den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Utskottet vill här också erinra om att har fått ett antal uppdrag som innebär att delar av elcertifikatssystemet ses över inför den kontrollstation som ska genomföras 2015. Inom ramen för dessa uppdrag kommer även erfarenheterna från utvidgningen av elcertifikatsmarknaden till att kunna beaktas. Utskottet ser inga skäl för att agera innan utredningsuppdragen har redovisats. Således bör samtliga motionsyrkanden om ändringar av elcertifikatssystemets mål och om hur elcertifikat tilldelas olika produktionsslag lämnas utan vidare åtgärd från sida. Förslaget i motion 2012/13:N368 (SD) om en separat redovisning av elcertifikatsavgifterna på privatkunders elfakturor bör också avslås av . Här anser utskottet att den pågående beredningen i av förslag med direkt koppling till denna fråga bör avvaktas innan det finns skäl för att vidta några åtgärder. I en reservation (S, MP, V) förordades andra målnivåer inom elcertifikatssystemet. I en annan reservation (SD) tillstyrktes yrkanden om att ny vindkraft inte ska tilldelas elcertifikat och att elcertifikatskostnaden ska redovisas separat på elräkningen. Uppdrag till om elcertifikatssystemet I regleringsbrevet fick ett par uppdrag som berör elcertifikatssystemet. Inför den kontrollstation som äger rum 2015 ska analysera och föreslå eventuella justeringar av kvotpliktskurvan som behöver göras för att ska uppfylla åtagandet gentemot i avtalet om en gemensam elcertifikatsmarknad. Vidare ska myndigheten identifiera och bedöma risker som kan leda till att utbyggnadstakten när det gäller förnybar elproduktion inte utvecklas som förväntat till 2020. Därutöver ska den historiska utvecklingen inom systemet analyseras, bl.a. med hänsyn till elcertifikatspriser, sparade elcertifikat och utfasning av anläggningar. I uppdraget ingår även att analysera marknadens funktionssätt, bl.a. när det gäller omsättning, likviditet, antal aktörer och marknadsklarering, och vid behov föreslå åtgärder för att ytterligare förbättra funktionssättet. Uppdraget ska redovisas till . Redovisning av elcertifikat på elräkningen presenterade av elcertifikatskostnaden på elkundens faktura (ER 2012:18). I rapporten slog myndigheten fast att det inte bör införas en reglerad sådan särredovisning. Som skäl angav bl.a. att systemet är konstruerat så att det är elleverantörerna som är kvotpliktiga och att det inte finns någon direkt koppling mellan den månadsvisa fakturan och en kostnad för elkunden. Därmed är fakturan en tveksam plats både för ett generellt krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden och för ett krav på information om att elcertifikatskostnaden ingår i det totala elpriset. Av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 21) framgår att rapporten har remissbehandlats. Flera av remissinstanserna menar att informationen om elcertifikatssystemet och dess kostnader bör förbättras, men att denna information bör spridas på andra sätt än via fakturan. Det kan t.ex. ske genom riktad information på elleverantörernas webbsidor och på . Regeringen bereder frågan vidare. Uppdrag till om elfakturor I regleringsbrevet till konstaterar regeringen att det är centralt för en fungerande elmarknad att alla elkunder får den information de behöver för att kunna göra aktiva val. har därför fått i uppdrag att föreslå vilken information en elfaktura ska innehålla samt hur informationen ska presenteras. Förslagen ska göra det möjligt för elkunder att i större utsträckning göra aktiva val. Uppdraget ska redovisas till . Elcertifikatssystemet är ett centralt styrinstrument som på ett effektivt och teknikneutralt sätt ska stimulera framväxten av förnybar elproduktion. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att elcertifikatssystemet fungerar väl och att den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Utskottet vill här också erinra om att har fått ett antal uppdrag som innebär att delar av elcertifikatssystemet ses över inför den kontrollstation som ska genomföras 2015.