bet · H101SoU10 · 2014-03-05 00:00:00 — Satsningen har som mål att leda till ökad kvalitet på data i registren, bättre analyser och återkoppling som stöd för förbättringsarbetet i vården, bättre tillgång till och användning av kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål, ökad öppenhet och tillgång till data även för patienter och i slutändan en bättre och mer jämlik vård. avstyrkte motionsyrkandet om . Även utbildningsutskottet hänvisade till överenskommelsen om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg. anförde dessutom följande i sitt betänkande (bet. s. 100, rskr. 2012/13:151 och 2012/13:152): Utskottet värdesätter överenskommelsen. Utskottet noterar vidare att det framgår av propositionen att regeringen har för avsikt att vid inrätta en funktion med uppgift att öka tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål, inklusive sambearbetning av uppgifter och metodutveckling för att nyttiggöra registeranvändning bl.a. i syfte att genomföra s.k. mikrosimulering. Utskottet behandlade senast en motion om ändring av patientsäkerhetslagen i samband med sin behandling av proposition 2012/13:109 Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd i betänkande 2012/13:SoU20 med samma namn, som godkänts av (rskr. 2012/13:230). Utskottet avstyrkte motionen och anförde följande: konstaterar att det enligt Utredningen om vård för papperslösa m.fl. inte har kommit fram att tillämpningen av de regler som gäller för sekretess, tystnadsplikt och underrättelseskyldighet inom hälso- och sjukvården har gett upphov till några större problem i arbetet för personalen (SOU 2011:48). delar därför regeringens bedömning att denna lagstiftning inte bör ändras. enades staten och Kommuner och Landsting (SKL) om utveckling av för vård och omsorg –2016 (S2011/8471/FS). I överenskommelsen har parterna enats om att gemensamt avsätta 2012 och därefter fram . Den nationella finansieringen ska användas till att ge kvalitetsregister och registerhållare ökade resurser för ökad kompetens, tid för utveckling av kvalitetsregistren och för att arbeta med att förbättra datakvaliteten. Huvuduppgiften är att öka kvaliteten i och användningen av befintliga kvalitetsregister. Syftet med överenskommelsen är att utveckla så att deras potential för vårdens utveckling kan realiseras. Parterna enades också om att det bör göras en samlad utvärdering av hela kvalitetsregisterverksamheten. överlämnade granskningsrapporten på – Leder de i rätt riktning? (RiR 2013:20) till . har granskat om statens ökade insatser för att främja utvecklingen av skapar rätt incitament för vårdenheter att registrera och att använda uppgifter från register för kvalitetsutveckling. På talmannens uppdrag har granskningsrapporten överlämnats till regeringen, som ska lämna en skrivelse till . Myndigheten för vårdanalys redovisade utvärderingsplanen Satsningen på – Förslag på utvärderingsplan –2017 (rapport 2013:6). Myndigheten för vårdanalys har fått i uppdrag att utvärdera statens och SKL:s satsning på de nationella kvalitetsregistren (S2013/7023/FS). En delrapport ska redovisas och en samlad slutrapport . I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9 s. 54, 65 f. och 68) anför regeringen följande: Regeringens omfattande satsning på patientsäkerhet –2014 har varit framgångsrik och lett till ett ökat fokus på patientsäkerhetsarbetet på både nationell och lokal nivå. Landstingens stigande engagemang för frågorna har varit avgörande för satsningen. Gemensamma definitioner och metoder har tagits fram liksom system för datainsamling, sammanställning och analys. Det har bidragit till att stärka patientsäkerhetsarbetet inom flera viktiga områden. Regeringens satsning avser att bidra till minskat mänskligt lidande och till sparade liv. kan förbättrad patientsäkerhet frigöra vårdplatser och resurser inom vården. Regeringen fortsätter att prioritera satsningar på att utveckla såväl kvaliteten i hälso- och sjukvården som tillgängligheten och valfriheten för patienten. Det handlar bl.a. om insatser för att förbättra vården för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar, öka patientsäkerheten, förbättra vården för personer med psykisk ohälsa och om ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvård, bl.a. genom vårdgarantin. Ambitionen är också att utöka patientens valmöjligheter i vården och att införa en patientlag. Sammantaget bidrar detta till regeringens övergripande prioritering att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Patienter ska ha tillgång till en säker vård. Regeringen har initierat ett genomgripande reformarbete med särskilt fokus på patientsäkerhet (avsnitt 4.8.1). Regeringen avser att fortsätta på den inslagna vägen med ett arbete som kännetecknas av kontinuitet och successiv ambitionshöjning. Patientsäkerhetslagen (2010:659), som trädde i kraft , är en viktig grund för regeringens insatser på patientsäkerhetsområdet. Lagen stärker patientens ställning i patientsäkerhetsarbetet och slår fast att vården är skyldig att förebygga vårdskador. I budgetpropositionen föreslogs en särskild satsning på patientsäkerhet –2014 på totalt ca . Regeringen anser att utmaningar kvarstår och att förbättringsarbetet på patientsäkerhetsområdet även fortsättningsvis måste bedrivas långsiktigt och systematiskt. De framsteg som levereras inom ramen för patientsäkerhetssatsningen behöver tas om hand inom ramen för ordinarie strukturer. Inspektionen för vård och omsorg (), som bildades , har till huvuduppgift att granska om befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. har inlett en granskning för att undersöka om statens insatser för att patienten ska möta en säker vård är effektiva och om insatser görs när det har uppstått skador (). Granskningen har inletts med en förstudie. Om beslutar att gå vidare med granskningen beräknas en rapport vara klar . har fått i uppdrag att dels redovisa en årlig lägesrapport inom patientsäkerhetsområdet respektive , dels ansvara för den samlade uppföljningen av överenskommelsen om förbättrad patientsäkerhet mellan staten och Kommuner och Landsting (dnr S2013/8790/FS), i enlighet med ett tidigare regeringsbeslut (dnr S2010/9220/FS) om uppgifter inom patientsäkerhetsområdet. I detta avseende ska sammanställa en samlad bedömning av uppfyllandet av samtliga krav och indikatorer i överenskommelsen, efter landstingens genomförande. När det gäller konstaterar utskottet att staten och SKL har ingått en överenskommelse om utveckling av för vård och omsorg –2016. Syftet med överenskommelsen är att utveckla så att deras potential för vårdens utveckling realiseras. Parterna i överenskommelsen avsätter fram . Utskottet ser positivt på överenskommelsen och noterar att finansieringen ska användas till att ge kvalitetsregister och registerhållare ökade resurser för ökad kompetens, tid för utveckling av kvalitetsregistren och för att arbeta med att förbättra datakvaliteten. Myndigheten för vårdanalys har regeringens uppdrag att utvärdera satsningen och ska delredovisa och slutredovisa . Med anledning av på ska regeringen lämna en skrivelse till . Utskottet konstaterar således att ett omfattande arbete på området pågår och anser därför att inte bör ta något initiativ. Motion 2013/14:So657 (S) yrkande 7 avstyrks. På området patientsäkerhet konstaterar utskottet att regeringen gjort omfattande satsningar och att regeringen fortsätter att prioritera satsningar på att utveckla såväl kvaliteten i hälso- och sjukvården som tillgängligheten och valfriheten för patienten. Det är enligt utskottets mening en viktig utgångspunkt att patienten ska ha tillgång till en säker vård. Därför välkomnar utskottet regeringens avsikt att fortsätta på den inslagna vägen med ett arbete som kännetecknas av kontinuitet och successiv ambitionshöjning. Patientsäkerhetslagen (2010:659) är en viktig grund för detta arbete. Flera myndigheter arbetar på regeringens uppdrag med frågor om patientsäkerhet. Dessa arbeten pågår. Därför anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av en motion om systematiska riskanalyser. Motion 2013/14:So348 (MP) yrkande 22 avstyrks. Slutligen när det gäller ett motionsyrkande om ändring av patientsäkerhetslagen i syfte att hälso- och sjukvårdspersonal inte ska vara skyldig att lämna uppgifter om papperslösa till polis och åklagare konstaterar utskottet att frågan behandlades och avstyrktes av utskottet (bet. 2012/13:SoU20). Utskottet anser inte att det finns skäl att nu göra någon annan bedömning. Motion 2013/14:So235 (V) yrkande 2 avstyrks. Patientdatalagen och it i vården Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hälsojournaler som ska följa barnet från bvc till skolhälsovården, journalanteckningar på engelska, översyn av patientdatalagen och medicinska id-brickor. Jämför reservation 16 (MP). I kommittémotion 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om hälsojournaler som följer barnet. Motionärerna anför att för att få en förbättrad helhetssyn är det angeläget att skolhälsovården känner till både psykisk, psykosocial och fysisk utveckling, men även det bredare hälsoperspektivet. Därför bör journaler som görs på bvc kunna följa med barnet till elevhälsovården när barnet börjar skolan. I motion 2013/14:So416 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör låta utreda frågan om hur byråkratin kring turisters vårdbehov skulle kunna underlättas. Motionären anför att det är svårt att bedöma hur omfattande problemen är med exempelvis journalföringen, men att det inte vore orimligt att journalanteckningar för turister skulle kunna föras på engelska. I motion 2013/14:So595 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga att se över patientdatalagen och riktlinjer för tillgång till patientjournaler. I motion 2013/14:So500 av (S) begärs ett tillkännagivande om att införa ett enhetligt system för medicinska id-brickor till allmänheten. Motionären anför att det bör prövas om och landstingen ska ta fram ett förslag på en nationell medicinsk id-bricka som varje person skulle kunna bära på sig. Patientdatalagen (2008:355) tillämpas vid vårdgivares behandling av personuppgifter inom hälso- och sjukvården. I lagen finns också bestämmelser om skyldighet att föra patientjournal. Syftet med att föra en patientjournal är i första hand att bidra till en god och säker vård av patienten. föreskrifter om informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården (SOSFS 2008:14) kompletterar patientdatalagens bestämmelser. I 5 kap. 1 § erinras om att bestämmelser om rätten att ta del av handlingar och uppgifter inom den allmänna hälso- och sjukvården finns i tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I 25 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), nedan kallad OSL, finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser hälso- och sjukvård. Enligt 25 kap. 1 § gäller sekretess inom hälso- och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Till hälso- och sjukvård hör också den förebyggande medicinska hälsovården, t.ex. den som bedrivs vid mödra- och barnavårdscentraler. En sekretessbelagd uppgift hos en myndighet får inte röjas för enskilda eller andra myndigheter om inte annat anges i OSL. Sekretessbrytande bestämmelser finns i 25 kap. 11–14 §§. Enligt dessa bestämmelser hindrar inte sekretessen enligt 25 kap. 1 § att en uppgift lämnas i vissa fall. Av 25 kap. 13 a § framgår att sekretessen enligt 1 § inte hindrar att en uppgift om en enskild lämnas från sådan elevhälsa som avser medicinsk insats till annan elevhälsa eller särskild elevstödjande verksamhet i övrigt inom samma myndighet, om det krävs att uppgiften lämnas för att en elev ska få nödvändigt stöd. Sekretess till skydd för enskild hindrar inte att en uppgift lämnas till en enskild eller en annan myndighet, om den enskilde samtycker till det (10 kap. 1 §). Sekretess hindrar heller inte att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 §). Kommuner och Landstings cirkulär om hantering av barn- och skolhälsovårdsjournaler Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram cirkuläret Hantering av barn- och skolhälsovårdsjournaler (cirkulär 09:44), som bl.a. tar sikte på överföringen av uppgifter från bvc till skolhälsovården. I cirkuläret finns en genomgång av hur bvc-journaler i pappersformat eller elektroniskt format kan överföras beroende av om det är offentlig eller privat bvc respektive skolhälsovård. , initierat av SKL, arbetar med att åstadkomma en nationellt överenskommen grund för elektronisk journalföring inom barn- och skolhälsovården. Journaluppgifter som noteras på bvc ska på ett säkert sätt kunna följa barnet under uppväxten och göras tillgängliga för skolhälsovården då barnet börjar skolan. Den nationellt överenskomna modellen ska därför ange vilken information om varje barn som elektroniskt ska registreras. Den ska även ange hur informationen ska registreras så att den elektroniskt kan lagras, bearbetas och utbytas såväl inom som mellan huvudmännens verksamheter samt vilken information som ska kunna utbytas med andra register och databaser på lokal, regional och nationell nivå. Utskottet behandlade och avslog senast motionsyrkanden med anknytning till patientdatalagen i sitt av godkända betänkande 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor (prot. 2010/11:84). Utskottet anförde bl.a. följande (bet. s. 45 1 res. Den nya patientdatalagen (2008:355) är en del av den process som pågår för att bl.a. med hjälp av IT få till stånd en bättre samverkan mellan hälso- och sjukvårdens aktörer och en starkare patientorientering i verksamheten. Den centrala utgångspunkten är att skapa en reglering som möjliggör både en ökad patientsäkerhet och ett starkt integritetsskydd. Det långsiktiga målet med patientdatalagen är att skapa en ändamålsenlig vårddokumentation som ger tillförlitlig och användbar information för olika aktörer och som följer patienten hela livet. Utskottet kan konstatera att arbete pågår för att uppnå detta mål. Enligt utskottet är en effektiv och ändamålsenlig informationshantering inom hälso- och sjukvården en förutsättning för att kunna garantera patientsäkerhet, tillgänglighet och vårdkvalitet. Stora framsteg har gjorts och görs inom ramen för Nationell eHälsa och dess fokus på nyttan för invånare och verksamheter. Den övergripande målsättningen för det utvecklingsarbete och den samverkan som bedrivits sedan den nationella IT-strategins tillkomst 2006 har allt tydligare inriktats på att använda e-hälsa för att både effektivisera och förnya vården och omsorgen. En förutsättning för att e-hälsotjänster ska bli effektiva verktyg för att utveckla och effektivisera vården och omsorgen är att det finns samsyn och samordning mellan olika aktörer. Nationell eHälsa är ett uttryck för denna samsyn mellan de centrala aktörerna på nationell nivå. har haft i uppdrag att undersöka hur patientens tillgång till sin journal via nätet kan påskyndas och underlättas samt om det finns behov av att ytterligare stärka patientens kontroll över den egna journalen. Utredningen har också undersökt förutsättningarna för att patienten på ett strukturerat sätt ska kunna dela med sig av sin egen dokumentation till vårdgivaren. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande Ansvarsfull hälso- och sjukvård (SOU 2013:44) . Utredningen har lämnat bl.a. promemorian Patientens tillgång till sin journal (). Utredningen om rätt information i vård och omsorg Utredningen om rätt information i vård och omsorg har i uppdrag att lämna förslag till en mer sammanhållen och ändamålsenlig informationshantering inom och mellan hälso- och sjukvården och (S 2011:13). Utredningen har överlämnat delbetänkandena Bättre behörighetskontroll (SOU 2012:42) och Rätt information – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga (SOU 2013:45). Huvudbetänkandet ska redovisas . Enligt uppgift från kommer slutbetänkandet att ta upp frågor om tillgång till information inom och mellan vårdgivare. Utredningen har tagit fram ytterligare ett antal dokument, bl.a. promemorian Att ta del av patientuppgifter i system för sammanhållen journalföring samt Frågor och svar. Utredningen anför på sin webbplats bl.a. följande (): I den del av uppdraget som handlar om att identifiera nödvändiga förutsättningar för en ändamålsenlig och mer sammanhållen informationshantering inom och mellan hälso- och sjukvården och fick utredningen genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:43) i uppdrag att i en delredovisning beskriva de möjligheter som befintlig lagstiftning ger för att kunna utbyta uppgifter där så anses nödvändigt. Istället för en traditionell och mer teoretisk genomgång av gällande lagstiftning har utredningen valt att utforma delredovisningen som ett praktiskt verktyg anpassat för en verksamhetsnära nivå. Förhoppningen är att delredovisningen kan bidra till att de som är verksamma inom hälso- och sjukvård och socialtjänst får en ökad kunskap om hur personuppgifter kan användas och hanteras i syfte att bidra till god vård och omsorg. Delredovisningen består framför allt av en omfattande powerpointpresentation med omkring 80 frågor och svar om informationshantering inom och mellan hälso- och sjukvården och . För varje frågeställning finns ett mer utförligt resonemang i dokumentets anteckningssidor. Läsaren rekommenderas alltid att ta del av dessa anteckningssidor för ett korrekt och mer nyanserat svar på respektive fråga. Svaren på frågorna tar endast hänsyn till de övergripande rättsliga aspekterna. Enskilda yrkesutövares faktiska möjligheter att använda och utbyta uppgifter är även beroende av den egna verksamhetens administrativa regelverk samt organisatoriska och tekniska förutsättningar. Materialet med frågor och svar är fritt för var och en att använda och anpassa efter de behov och förutsättningar som finns i den egna verksamheten. Utredningen betraktar därför denna del av delredovisningen som ett råmaterial som kan förädlas och vidareutvecklas för att på ett ändamålsenligt sätt användas i samband med utbildning av personal, vid framtagandet av IT-stöd och när verksamhetsnära riktlinjer för informationshanteringen utformas m.m. Materialet speglar utredningens bedömning av gällande rätt och är framtaget av utredningen tillsammans med utredningens expertgrupp där bl.a. myndigheter och organisationer som Datainspektionen, , Inspektionen för vård och omsorg, Kommuner och Landsting, , Famna och Vårdföretagarna finns representerade. projekt – förutsättningen för ett process-id inom hälso och sjukvården för de mest sjuka äldre – förutsättningen för ett process-id (artikelnr 2013-10-2) är en del av uppdrag att utreda och beskriva förutsättningarna för ett särskilt vårdprocess-id respektive omsorgsprocess-id för de mest sjuka äldre. Arbetet har utgått från den nationella informationsstrukturen. Rapporten vänder sig till personer som arbetar med processer som spänner över flera vårdgivare och huvudmän. upphandling av ett hälsokonto – Hälsa För Mig När det gäller promemoria Patientens tillgång till sin journal () pågår inom upphandling av ett s.k. hälsokonto. På området barn- och skolhälsovårdsjournaler har Kommuner och Landsting (SKL) tagit fram ett cirkulär (09:44), som bl.a. tar sikte på överföringen av uppgifter från bvc till skolhälsovården. Dessutom arbetar , som är initierat av SKL, med att åstadkomma en nationellt överenskommen grund för elektronisk journalföring inom barn- och skolhälsovården. Motion 2013/14:So664 (MP) yrkande 12 får därmed anses i huvudsak tillgodosedd. När det gäller ett motionsyrkande om att införa ett enhetligt system för medicinska id-brickor till allmänheten konstaterar utskottet att arbetar med projektet – förutsättningen för ett process-id inom hälso- och sjukvården för de mest sjuka äldre. Härutöver konstaterar utskottet att Utredningen om rätt information i vård och omsorg kommer att redovisa sitt slutbetänkande, som enligt uppgift kommer att ta upp frågor om tillgång till information inom och mellan vårdgivare. Utskottet anser att inte bör föregripa detta arbete. Motion 2013/14:So500 (S) avstyrks. Mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår när det gäller tillgång till uppgifter i patientjournaler och närliggande frågor anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:416 (S) och 2013/14:So595 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämlik vård. Jämför reservationerna 17 (MP) och 18 (V). I partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om vård på lika villkor för hbtq-personer. Motionärerna understryker vikten av att hbtq-personer kan garanteras vård på lika villkor över hela landet. I kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 17 (i denna del) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att kartlägga äldre hbtq-personers situation inom hälso- och sjukvården. I motion 2013/14:So654 av (M) i denna del begärs ett tillkännagivande om att se över behovet av hbt-certifieringar av offentligt finansierad vård. I partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om aktiva åtgärder för en jämlik sjukvård för människor med funktionsnedsättning. I motion 2013/14:So450 av (M) begärs ett tillkännagivande om att förbättra kvinnors livsvillkor genom en mer jämlik hälso- och sjukvård. I motion 2013/14:So626 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att överväga en översyn av bättre möjligheter till lika vård för alla. I motion 2013/14:So635 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att nya läkemedel och nya medicinska tekniska hjälpmedel ska komma patienter till godo över hela landet. I Strategin för en god och mer jämlik vård 2012–2016 presenterar regeringen sitt samlade arbete för ökad jämlikhet i vården. Strategin handlar om att synliggöra och undanröja samt följa utvecklingen av omotiverade skillnader i resultat och bemötande inom vården. Särskild vikt läggs vid skillnader i hälso- och sjukvården när det gäller bemötande vid vård och behandling av olika grupper i befolkningen. I strategin presenterar regeringen sin värdegrund. Vidare slås fem fokusområden för genomförandet och arbetet för ökad jämlikhet i vården fast: – synliggörande och analys av skillnader i vård, behandling och bemötande samt resultat – system, stödstrukturer och tjänster till vården och till enskilda – strategier och åtgärder inom särskilda områden – stöd och stimulans till utveckling i vården – samverkan och dialog med hälso- och sjukvårdens aktörer, invånare och patienter. Av budgetpropositionen (s. 56) framgår att regeringen bedömer att arbetet för att komma till rätta med omotiverade skillnader i vården stärks med strategin. Motioner om jämställdhetsperspektiv i hälso- och sjukvården behandlades förenklat och avslogs av utskottet i betänkandena /12:SoU14 Hälso- och sjukvårdsfrågor samt tandvårdsfrågor och 2012/13:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor. behandlade utskottet motioner på detta område i sitt av godkända betänkande 2010/11:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor och tandvårdsfrågor (prot. 2010/11:84). Utskottet avslog motionerna och anförde följande (s. 49 f., 2 res. S+V resp. MP): Målet för hälso- och sjukvården är att alla ska ha tillgång till en god hälso- och sjukvård på lika villkor och efter behov. Tillgängligheten ska vara god för både kvinnor och män, och för både utrikes födda och inrikes födda, oavsett ålder, bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. En tillgänglig och behovsanpassad vård förutsätter ökat fokus på kvinnors och mäns skilda behov och villkor.