bet · H101UbU14 · 2014-03-20 00:00:00 — I sammanhanget vill utskottet framhålla att har ansvar för att långsiktigt planera tillgången till infrastruktur för forskning och för att fördela medel till bl.a. dyrbar vetenskaplig utrustning. Utskottet anser att denna ordning är ändamålsenlig och att det inte finns skäl för att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Mot den bakgrund som redovisas ovan avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub570 (S) yrkandena 28 och 32. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om svenskt värdskap för forskningsprogrammet , forskning tillgänglig för allmänheten, begreppet konstnärlig forskning och lärarundantaget. Jämför reservationerna 3 (MP), 4 (SD) och 5 (S, MP). Svenskt värdskap för forskningsprogrammet I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 2 föreslår motionärerna att ska ansöka om att få stå som värdland för forskningsprogrammet internationella sekretariat. Forskning tillgänglig för allmänheten I kommittémotion 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 28 framhåller motionärerna att regeringen i samverkan med högskolebiblioteken och Kungl. bör följa upp de initiativ som har tagits för att all offentligt finansierad forskning i ska vara tillgänglig för allmänheten. I kommittémotion 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 7 betonas att begreppet konstnärlig forskning måste definieras vetenskapligt och utvärderas likt andra discipliner. Motionärerna framhåller att publiceringar och citeringar skulle kunna användas som kvalitetsmått även inom konstnärlig forskning. I motion 2013/14:Ub362 av (M) anförs att det bör övervägas om vägen från idé till färdig produkt kan göras enklare, utan att den enskilda forskaren förlorar på det. Vidare anför motionären att den som framställer forskning som kan vara av intresse för näringslivet och allmänheten i stort också ska vara den som tjänar på en eventuell kommersialisering av forskningen. Bakgrund och gällande rätt Svenskt värdskap för forskningsprogrammet För att möta framtida utmaningar har det nya forskningsprogrammet utvecklats av ett antal aktörer där bl.a. (), (), , och of (– IGFA) ingår. Etableringen av forskningsprogrammet kommer att innebära en sammanslagning av flertalet befintliga globala miljöforskningsprogram inom ICSU. Future Earth blir därigenom världens största satsning på integrerad forskning för global hållbar utveckling enligt The Swedish Secretariat for Sciences (SSEESS). Miljöminister anförde i svar på fråga 2012/13:719 att det är bra att lämnar in en ansökan att få bli värdland för sekretariatet för Future Earth och på detta sätt bidrar till forskningen om lösningarna på världens stora utmaningar. Miljöministern anförde vidare att regeringen därför kommer att lämna det stödbrev till Kungl. om en intention om finansiellt stöd som krävs för att kunna lämna en fullständig ansökan om svenskt värdskap. Ett sådant brev undertecknades (M2013/1994/Mm). Forskning tillgänglig för allmänheten Av regleringsbrev för framgår att ska utforma nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information (Open Access). ska samråda och samarbeta med Kungl. och andra relevanta aktörer. ska i samband med årsredovisningen redovisa till () hur uppdraget fortskrider. I regleringsbrevet för Kungl. finns motsvarande uppdrag. Begreppet konstnärligt utvecklingsarbete infördes i högskolelagen (1992:1434) som det konstnärliga områdets motsvarighet till den vetenskapliga forskningen i samband med högskolereform. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det konstnärliga utvecklingsarbetet för det konstnärliga området är en parallell till forskning inom andra områden (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). I propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) anförde regeringen att konstnärligt utvecklingsarbete har kommit att ändra betydelse över åren och att en successiv övergång börjat ske från användandet av konstnärligt utvecklingsarbete till konstnärlig forskning. beslut med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebär att verksamhet som i högskolelagen tidigare benämndes konstnärligt utvecklingsarbete nu omfattas av konstnärlig forskning och utvecklingsarbete. Lagändringen trädde i kraft . Motiven för beslutet var att konstnärlig forskning skiljer sig från vetenskaplig forskning i det att den konstnärliga forskningen utgår från konstnärlig praktik. Vidare betonades det konstnärliga områdets särart. Det är enligt beslutet viktigt att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis får utrymme att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. Lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar reglerar förhållandet mellan arbetsgivaren och den arbetstagare som har gjort en patenterbar uppfinning med anknytning till en anställning. Av lagen framgår under vilka omständigheter, i vilken utsträckning och på vilka villkor en arbetsgivare äger rätt till arbetstagarens patenterbara uppfinningar. Lagens bestämmelser gäller arbetstagare i såväl allmän som enskild tjänst. Som huvudregel gäller att en uppfinnare, även om han eller hon är anställd, har rätt till sin uppfinning. Av 1 § andra och tredje styckena framgår att två grupper av arbetstagare har undantagits från lagens tillämpningsområde. Lärare vid universitet, högskolor eller andra inrättningar som tillhör undervisningsväsendet och viss militär personal ska inte i denna egenskap anses som arbetstagare i lagens mening. Undantaget för lärare benämns allmänt lärarundantaget. Regeringen anförde i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) att den avsåg att återkomma i frågan om att även lärare bör ha en skyldighet att underrätta sin arbetsgivare om en patenterbar uppfinning som han eller hon har gjort. Frågan bereds inom (). Svenskt värdskap för forskningsprogrammet Utskottet delar uppfattningen att det vore värdefullt för att stå som värdland för sekretariatet för Future Earth. Därför välkomnar utskottet att regeringen har lämnat ett stödbrev till Kungl. om en intention om finansiellt stöd och därmed vidtagit de åtgärder som krävs för att ska kunna lämna in en ansökan om värdskap för sekretariatet. Utskottet kan konstatera att de åtgärder som har vidtagits av regeringen ligger i linje med motionärernas önskemål. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 2. Forskning tillgänglig för allmänheten Utskottet ser positivt på det uppdrag som regeringen har gett och Kungl. när det gäller öppen tillgång till vetenskaplig information. Utskottet kan också konstatera att det i regleringsbreven för både och Kungl. framgår att uppdraget ska redovisas i samband med årsredovisningen. Därmed finns det enligt utskottet goda möjligheter att följa hur arbetet med uppdraget fortskrider. Utskottet kan konstatera att det aktuella myndighetsuppdraget ligger i linje med motionärernas önskemål. Mot den bakgrunden anser utskottet att någon åtgärd från inte är motiverad och avstyrker motion 2013/14:N441 (MP) yrkande 28. Utskottet behandlade yrkanden om begreppet konstnärlig forskning i samband med att regeringen i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) föreslog att begreppet skulle införas i högskolelagen (1992:1434). Utskottet underströk då att den konstnärliga forskningens särart och betydelse i förhållande till vetenskaplig forskning markeras genom att begreppet konstnärlig forskning förs in i högskolelagen. Utskottet tillstyrkte därför förslaget men betonade att den konstnärliga forskningen även fortsättningsvis bör få möjlighet att utvecklas utifrån de principer och angreppssätt som bäst gynnar det konstnärliga området. Utskottet har ingen anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därför motion 2013/14:Ub469 (SD) yrkande 7. Utskottet kan konstatera att frågan om lärarundantaget är komplicerad och rymmer flera olika avvägningar. Regeringen har aviserat att den avser att återkomma i frågan, som bereds i (). Utskottet anser inte att detta arbete bör föregripas. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub362 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande samverkansfrågor, samverkan som indikator för resursfördelning, meriteringssystem samt samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning. Jämför reservationerna 6 (S), 7 (MP) och 8 (S, MP). I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 4 betonar motionärerna vikten av en bred samverkan mellan akademin och hela det omgivande samhället. I kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 10 föreslår motionärerna att regionala utvecklingsråd inrättas. Huvuduppgiften ska vara att samordna det regionalpolitiska arbetet mellan bl.a. den offentliga sektorn, högskola och det lokala näringslivet. För att klara kompetensförsörjningen framhåller motionärerna även att det finns starka skäl att fortsätta vidareutveckla kompetensplattformarna, inom ramen för de regionala utvecklingsråden. I motion 2013/14:Ub383 av (M) betonas vikten av samverkan mellan skola, forskning och näringsliv. Motionären anför bl.a. att ekonomisk premiering av mindre högskolor för både grundforskning och spetsforskning skulle kunna bidra till en ökad samverkan. Samverkan som indikator för resursfördelning I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 11 understryks behovet av att ytterligare stimulera och premiera lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. Motionärerna anser därför att samverkan ska vara en indikator när resurser fördelas till universitet och högskolor. Forskningsråden och Verket för innovationssystem bör enligt motionärerna i samverkan med det omgivande samhället ta fram en fungerande indikator för samverkan. Även i kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 9 finns förslag om att premiera lärosätenas samverkan med det omgivande samhället vid fördelningen av forskningsresurser till universitet och högskolor. I kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 31 anför motionärerna att rörligheten mellan företag, institut och högskola bör stimuleras genom ökad betoning på erfarenhet från näringslivet och den offentliga sektorn vid tillsättning av tjänster inom högskolan. Motionärerna anser att det ska vara meriterande för akademiker att arbeta i näringslivet eller den offentliga sektorn. Därför föreslås att regeringen initierar en dialog med lärosätena om hur meriteringssystemet kan utvecklas för att premiera relevant erfarenhet utanför akademin. Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 27 understryker motionärerna att om ska fortsätta att vara ett attraktivt land för forskning inom medicin, medicinteknik och läkemedel krävs mer samordning och långsiktig samverkan mellan sjukvården, universiteten och industrin. Vidare anser motionärerna att en sammanhållen offentlig sjukvård är en förutsättning för forskningen och näringslivets utveckling inom livsvetenskap (life science). I motion 2013/14:Ub238 av och (båda MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en nationell strategi för medicinsk forskning. En sådan strategi ska enligt motionärerna fokusera på att förbättra förutsättningarna för medicinska framsteg och att vidareutveckla dessa till bättre prevention, behandlingar och utvärderingar inom vården. I yrkande 2 föreslås att regeringen ska ta initiativ till en dialog mellan staten, hälso- och sjukvården och industrin inom livsvetenskap om hur förutsättningarna för samarbete och samverkan kan förbättras. I yrkande 3 framhåller motionärerna att regeringen måste bidra till att skapa utrymme för hälso- och sjukvården att delta i forskning och utveckling och tillgodogöra sig nya effektiva behandlingar och ny medicinteknisk utrustning. I motion 2013/14:Ub422 av (KD) understryks att behöver satsa på att bygga upp infrastrukturen och förutsättningarna för klinisk läkemedelsforskning. Därför bör regeringen enligt motionären utreda hur staten på bästa sätt kan bidra till stärkt klinisk forskning i syfte att ta till vara patienters bästa och bidra till nya arbetstillfällen och vetenskaplig utveckling. Bakgrund och gällande rätt Av 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) framgår att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta, den s.k. tredje uppgiften. Genom beslut med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation förtydligades universitets och högskolors uppgift till att även inkludera nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Det tydliggjordes också att samverkan ska vara en integrerad del av högskolans huvuduppgifter att bedriva forskning och utbildning. och utveckling () gjorde 2012 en översyn av den svenska innovationspolitiken och konstaterar att är en av världens främsta innovationsnationer. De pekar dock på att omvärldsförändringarna är snabba och de framtida utmaningarna stora. En av för den svenska innovationspolitiken är att utveckla samverkan mellan universitet och högskolor och näringsliv (Reviews of Innovation Policy: , 2012). översyn gjordes innan regeringen presenterade propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). I propositionen presenterades flera åtgärder för att stärka universitets och högskolors samverkan och möjliggöra en mer aktiv roll, såväl lokalt som globalt, när det gäller att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. Regeringen anförde t.ex. att möjligheten för universitet och högskolor att använda anslagen för forskning och forskarutbildning och för konstnärlig forskning och konstnärligt forskningsarbete för samverkan och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap borde ses över (s. 127). ställde sig bakom regeringens förslag (bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). Av regleringsbrevet för för universitet och högskolor framgår att intäkter och kostnader för sådan verksamhet som avser att samverka med det omgivande samhället, att informera om sin verksamhet och att verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta, får belasta anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå respektive anslagen för forskning och forskarutbildning. I forsknings- och innovationspropositionen presenterades även strategiska innovationsområden som ett instrument för att skapa förutsättningar för hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar. Syftet är att lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer ska utvecklas (prop. 2012/13:30 s. 69–72). Vidare har Verket för innovationssystem () i regleringsbrevet fått i uppdrag att i samråd med stödja universitets och högskolors strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. stöd för lärosätenas strategiska arbete bör ta sin utgångspunkt i en starkare koppling mellan utbildning, forskning och innovation. Universitetens och högskolornas holdingbolag har förstärkts ekonomiskt, bl.a. efter bedömningar som gjordes i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och genom beslut med anledning av budgetpropositionerna . Regeringen bedömde i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) att ett antal lärosäten skulle ges möjlighet att genom kapitaltillskott förstärka de holdingbolag som var knutna till respektive lärosäte. Regeringen framhöll också att holdingbolagen vid behov även bör fungera i förhållande till andra lärosäten än det egna (prop. 2008/09:50 s. 124–125). Genom beslut med anledning av budgetpropositionen bemyndigades regeringen att besluta om kapitaltillskott till holdingbolag knutna till och (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Det finns holdingbolag vid 17 lärosäten. Enligt resultattavla för innovationsunionen 2014 och den regionala resultattavlan för innovation 2014 som presenterades är högst rankat och i den kategori länder som har ett innovationsresultat som är betydligt högre än genomsnittet i EU (, MEMO/14/140). Samverkan som indikator för resursfördelning I den senaste forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30) aviserade regeringen ett uppdrag till Verket för innovationssystem att i samarbete med , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i universitetens och högskolornas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap samt utifrån dessa genomföra en utlysning och i konkurrens mellan lärosäten fördela medel (prop. 2012/13:30 s. 64). Uppdraget gavs (N2013/1162/FIN) och ska enligt regleringsbrevet för delredovisas i årsredovisningen. beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) innebär att tilldelades för uppdraget. Medlen för detta uppdrag har ökat med anledning av beslutet om budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) och beräknas öka ytterligare för att omfatta 2016. Av beslutet om uppdraget framgår att lärdomar och synpunkter från lärosäten och forskningsfinansiärer bör beaktas i arbetet med att utforma metod och kriterier. Även synpunkter från näringsliv, forskningsinstitut, organisationer och offentlig sektor på nationell och regional nivå bör beaktas. De metoder och kriterier som tas fram ska utformas på ett sätt som gör att de kan användas i ett framtida resursfördelningssystem. Uppdraget relaterar till det uppdrag som fick om att utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor (U2013/1700/F). Av 3 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) framgår att det för utbildning och forskning ska finnas professorer och lektorer anställda som lärare vid högskolorna. Det framgår vidare att professor är den främsta anställningen som lärare och att regeringen meddelar föreskrifter om de behörighetskrav och bedömningsgrunder som ska gälla vid anställningen av professorer och lektorer. Vidare finns i 3 kap. 3 § vissa ytterligare bestämmelser om professorers anställningstid. Av 3 kap. 6 § framgår det att om inte någonting annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen, bestämmer varje högskola själv vilka kategorier av lärare utöver professorer och lektorer som ska anställas där. I 4 kap. högskoleförordningen (1993:100) finns närmare bestämmelser som följer av regleringen i högskolelagen. I 4 kap. 12 a § finns bestämmelser om anställning för meritering. Det framgår bl.a. att en lärare får anställas tills vidare, dock längst , i syfte att läraren ska ges möjlighet att utveckla sin självständighet som forskare och få meriter som kan ge behörighet för en annan läraranställning som det ställs högre krav på behörighet för. Det framgår vidare att den som har avlagt doktorsexamen eller har uppnått motsvarande vetenskaplig kompetens är behörig att anställas. Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning Av 26 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår att landstingen och kommunerna ska medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. Landstingen och kommunerna ska i dessa frågor, i den omfattning som behövs, samverka med varandra och med berörda universitet och högskolor. beslut med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebär flera åtgärder för att stärka position som en stark forskningsnation inom det livsvetenskapliga området och som ett attraktivt land för den internationella läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin att placera forsknings- och utvecklingsenheter. Bland annat har ställt sig bakom anslagsökningar för att finansiera verksamheten vid det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning (), för att finansiera ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd för kliniska studier samt för klinisk behandlingsforskning och vårdforskning. Beslut om anslagsökningar fattades vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). I regleringsbrevet för framgår att myndigheten i samråd med Verket för innovationssystem ska genomföra satsningar på klinisk behandlingsforskning. ska användas för att inrätta ett program för stöd av klinisk behandlingsforskning, dvs. utveckling av befintliga behandlingsrutiner samt utveckling och utvärdering av nya behandlingsmetoder. Satsningen ska ske i samarbete med och samfinansieras av sjukvårdshuvudmännen. är en förutsättning för statens fortsatta satsning att sjukvårdshuvudmännen bidrar med motsvarande finansiering. ska i samband med årsredovisningen redovisa till () hur uppdraget fortskrider. Genom en ändring av förordningen (2009:975) med instruktion för finns fr.o.m. en kommitté för klinisk behandlingsforskning vid . har genom besluten om budgetpropositionerna ställt sig bakom en satsning på klinisk behandlingsforskning, och anslaget för detta beräknas öka med totalt 2013–2016. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer. I uppdraget ingick bl.a. att analysera behovet av samordning, utbildning, rådgivning och stöd hos olika aktörer som näringsliv, sjukvårdshuvudmän och forskare i fråga om kliniska studier och utifrån det föreslå hur ett system för nationell samordning med syfte att förbättra förutsättningarna för att bedriva kliniska studier av hög kvalitet bör utformas. Utredningen, som presenterades (SOU 2013:87), framhöll att det skulle vara angeläget och möjligt att vidta relativt snabba åtgärder inom fyra områden: etablering av ett nationellt stöd- och samordningssystem byggt på samarbete mellan regionala stödfunktioner och en ny nationell nämndmyndighet, omgående satsning på några särskilt angelägna utvecklingsområden, förenklingar i de regulatoriska processerna samt förbättring av statistikinsamlingen inom området. Förslagen bereds inom (). Vidare driver Kungl. () projektet för svensk medicin som syftar till att vända trenden med avtagande antal industristödda kliniska prövningar. Projektets målsättningar för att nå detta syfte är dels att skapa en neutral mötesplats för samverkan mellan vården, akademin och industrin, dels att ta fram en gemensam målbild för de tre intressenterna och ett antal konkreta åtgärdsförslag som kan genomföras. Utskottet kan konstatera att högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap genom samverkan med det omgivande samhället har varit en av tyngdpunkterna i den svenska forsknings- och innovationspolitiken under den föregående och den nuvarande valperioden. Inte minst bestämmelserna i 1 kap. högskolelagen (1992:1434) är ett uttryck för samverkans betydelse. Genom beslut med anledning av den förra forsknings- och innovationspropositionen förtydligades dessutom universitets och högskolors uppgift till att även inkludera nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). Genom beslutet tydliggjorde också att samverkan ska vara en integrerad del av högskolans huvuduppgifter att bedriva forskning och utbildning. Utskottets utgångspunkt har varit och är att forskningsbaserad kunskap från universitet och högskolor har ett grundläggande värde för samhället och att sådan kunskap utgör en central källa till innovation. Vid behandlingen av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr.