bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Det finns beslut avseende personalförsörjning som vi fattade , 2013, som handlar om hur Försvarsmakten ska se över sina befarade ökade personalkostnader. Vi har också styrt med beslut avseende Försvarsmaktens stöd till polisen med helikopterkapacitet och särskilda beslut om Försvarsmaktens beredskap. Det är det ena. Sedan har regeringen i budgetpropositionen föreslagit förstärkningar av anslaget till förbandsverksamhet i syfte att kunna uppfylla reformens mål för de tjänstgörande. Det är alltså ett anslag som särskilt ska riktas till att rekrytera, utbilda och ha ökad övningsverksamhet. Syftet med förstärkningen är att kunna uppfylla reformens målsättningar när det gäller den tjänstgörande personalen. Det andra är den finansiella styrningen. För att beskriva hur vi har tittat på den: Vi har givit ett uppdrag och sedan ett kompletterande uppdrag så att regeringens finansiella styrning av Försvarsmakten ska vara så tydlig som möjligt. (M): Jag undrar också lite grann avrundningsvis: Vi har ju diskuterat tidsplanen för införandet av den nya insatsorganisationen. Hur har regeringen redovisat för hur tidsplanen för genomförandet av försvarsreformen har sett ut? : Herr ordförande! Regeringen har fortlöpande i budgetpropositionerna redovisat uppfyllnaden när det gäller personalförsörjningen och uppfyllnaden av insatsorganisationen. Det vi i den senaste budgetpropositionen bedömer är att insatsorganisationen är intagen med krigsplacerad personal och materiel men att den inte kommer att vara fullt ut bemannad med frivilligt rekryterad personal . Det har vi redovisat i budgetpropositionen . (V): Jag har en kort fråga. Regeringen är ju satt att styra landet och myndigheterna. KU är intresserat av hur det går till och hur regeringen ser på sitt ansvar att styra. Om vi tänker oss att man genomför en stor och genomgripande reform i ett land – den skulle till exempel kunna gälla landets försvarsmakt – är det då viktigt att de som styr och de som ska styras är ense om hur styrningen faktiskt i verkligheten går till? Det är min korta, konkreta fråga. : Herr ordförande! Jag har beskrivit min syn på hur regeringen styr Försvarsmakten. Vi kommer att utveckla det ytterligare i det samlade svar som kommer att finnas i skrivelsen som kommer till . De här frågorna kommer att belysas ytterligare. Ordföranden: Men inte i . (S): Herr ordförande! Försvarsministern säger i inledningsanförandet att Försvarsmakten ska återta förmågan. Det innebär väl enligt normal svenska att förmågan är förlorad. Försvarsministern säger också att man har en godtagbar nivå. Också enligt normal svenska är väl godtagbar nivå den absolut lägsta acceptabla nivån. Är det så vi ska uppfatta försvarsministerns bedömning av det svenska försvaret – att vi har en godtagbar nivå, det vill säga absolut lägsta acceptabla nivå? : Herr ordförande! Det jag sade i mitt inledningsanförande var att regeringen har givit i uppdrag till Försvarsmakten att återuppta försvarsplaneringen. I det sammanhanget beskrev jag att ett uppdrag till Försvarsmakten att genomföra en sammanhållen försvarsplanering hade legat vilande eller helt enkelt inte förekommit. Det innebär att det hade legat still och legat nere. Det jag i mitt inledningsanförande ville peka på var vikten av att återta förmågan att genomföra och implementera en sammanhållen försvarsplanering. Det har varit och är ett omfattande arbete. Det handlar om att återta en förmåga som var förlorad innan alliansregeringen tillträdde, nämligen förmågan till sammanhållen försvarsplanering som ju är en grund för att kunna ha en god försvarsförmåga. Det är en stor och omfattande reform. Vi får från Försvarsmakten deras bedömningar enligt de återrapporteringskrav och utifrån de mål som vi har satt. Då är den sammantagna bedömningen i många fall godtagbar, och det beror på att reformen inte är färdig och genomförd. Själva insatsorganisationen är organisatoriskt intagen, men reformen är inte genomförd. Därför återstår det både tid och arbete, och det vill jag vara noga med att ödmjukt säga. Vi och Försvarsmakten är inte färdiga med reformen. Därmed har vi inte heller den fulla förmåga som ska kunna uppnås när reformen är fullt genomförd. Ordföranden: tackar försvarsministern med bisittare så mycket för att ni svarar på frågor. Bilaga B5 F.d. biståndsminister Förra biståndsministerns hantering av biståndsverksamheten (3.2) Utrikesministerns och förra biståndsministerns hantering av biståndsanslaget (3.3) Ordföranden: Jag hälsar välkommen , före detta biståndsminister, och , rättschef. Utfrågningen handlar om biståndsanslaget, skälen till avräkningar som har gjorts i biståndsanslaget , varför man efter beslut i beslutar om att en del av biståndet inte ska gå till bistånd. I själva verket görs en avräkning från biståndsanslaget med utgångspunkt i kostnader på olika ställen, bland annat lönerna för biståndsministern och statssekreteraren på . Det finns också en del andra kostnader. Vi börjar som vanligt med att före detta statsrådet får för att ge sin bild av situationen. : Herr ordförande och ledamöter! Jag välkomnar KU:s granskning i frågor som rör bistånd, och jag ska göra mitt allra bästa för att svara på era frågor. önskar veta om hantering av biståndsanslagsmedel för min respektive min statssekreterares löner –2013 var förenlig med gällande regelverk för statsbudgeten samt vilka överväganden som låg bakom de revideringar av modellen som gjordes 2009 och 2013. har respektive givit skriftliga svar på utskottets frågor. Av dessa framgår tydligt att inga avvikelser har skett från regelverket. är en stark förespråkare av ett internationellt regelverk som fastställer vad bistånd är. Vi behöver en global ordning och reda i vad som får betecknas som bistånd och vad som inte ska få räknas som bistånd. /Dac står för det regelverket, och vi har värdesatt och följt det. /Dacs riktlinjer innebär bland annat att administrativa kostnader för biståndets genomförande i ett givarland som får räknas av biståndsramen. Biståndsramen motsvarar i av bruttonationalinkomsten men är i sig inte ett anslag eller ett utgiftsområde i statsbudgeten. Med andra ord: utgifter i form av exempelvis löner för personal som arbetar med genomförandet av svenskt bistånd och hantering av biståndsmedel får räknas av som bistånd. Det innebär att en del av förvaltningskostnaderna för svenska ambassader i fält liksom för UD i enligt /Dac får räknas av biståndsramen på liknande sätt som exempelvis görs med Sidas totala förvaltningskostnader. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Det har i medierna framställts som att min lön respektive min statssekreterares lön skulle ha betalats av biståndsanslaget inom utgiftsområde 7. Det är inte korrekt. Lönerna har betalats från samlade förvaltningsanslag, utgiftsområde 1, vilket även framhålls i de skriftliga svaren till utskottet. Vad det handlar om är kostnader utanför biståndsanslaget som klassificeras som bistånd och därför ingår i den av fastlagda biståndsramen om av bruttonationalinkomsten. Svenska regeringar har inkluderat kostnader för utrikesförvaltningens hantering av biståndet i biståndsramen. Det är inga konstigheter. Avräkningarna har redovisats i regeringens budgetproposition till . När den nuvarande regeringen tillträdde 2006 ärvde den ett stort underskott i UD:s budget, vilket tvingade fram besparingar bland annat i form av ambassadnedläggningar. Även mot den bakgrunden var det viktigt att skapa en tydlig ekonomisk styrning och klarlägga hur mycket av UD:s förvaltningsanslag som rätteligen skulle avräknas mot biståndsramen. Min egen utgångspunkt var att biståndet skulle bära sina egna kostnader, och därför togs en avräkningsmodell fram som syftade till att få en bättre överblick över de faktiska kostnaderna för biståndet och för att öka transparensen. Till skillnad från tidigare regeringars icke härledningsbara uppskattningar av de förvaltningskostnader som var kopplade till biståndet tog vi fram en modell, om än ganska grovhuggen, som baserades på den kategoriindelning av biståndet som hade gjorts i samband med landfokuseringen. I efterhand, herr ordförande, bedömer jag att det var politiskt fel att låta kostnaderna för min och min statssekreterares löner, liksom kostnaderna för mindre delar av vissa ambassaders verksamhet, avräknas från biståndsramen, även om det var acceptabelt utifrån /Dacs regelverk och därmed formellt korrekt. Vår utgångspunkt, inför den utlovade översynen av avräkningsmodellen , var därför att modell var väl grovhuggen och att en ny modell måste tas fram som i än högre grad måste spegla faktisk verksamhet och inte skapa onödiga missförstånd om hur biståndsministerns lön finansierades. Vi ville även ändra modellen för att bättre styra hur resurser användes. Trots att biståndsbudgeten växte år för år ökade inte UD:s resurser för att hantera bistånd i samma omfattning. Att justera modellen var därför också ett sätt att styra UD:s verksamhet mot mer biståndshantering. Avräkningsmodellen justerades slutligen . biståndsrelaterade förvaltningskostnader avräknas fortfarande från biståndsramen men på basis av en noggrannare beräkning. Låt mig avsluta med några ord om öppenhet och transparens – några av de viktigaste ledorden för svenskt bistånd under denna regering. I fråga om avräkningar har stor öppenhet rått. Beräkningsunderlagen är offentliga handlingar. De har lämnats ut ett flertal gånger, bland annat till journalister, och civila samhället. Det framgår av text och tabeller att kostnader för biståndsministerns och statssekreterarens löner ingick i avräkningarna 2009– 2012. informerades om de nya avräkningsmodellerna i hösttilläggsbudgeten respektive budgetpropositionen . Med dessa ord, herr ordförande, är jag redo att besvara ledamöternas frågor. Ordföranden: är känt för att ha ett relativt stort bistånd i förhållande till många andra länder. Men det har funnits en växande kritik , var biståndsminister, om att det görs större avräkningar efter riksdagsbeslutet från biståndsanslaget som då inte kommer de fattiga länderna och människorna till del på det sätt som det annars skulle ha gjort. Det är kanske i det sammanhanget man ska se avräkningarna som gäller biståndsministerns egen lön och statssekreterarens lön. Förstår jag dig rätt att den som tog initiativ till den nya modell som togs fram 2009 var biståndsministern själv? : Ja, det är korrekt. Ordföranden: Det är korrekt. Var det ett tryck från som låg bakom eller var det på grund av att biståndsministern tyckte att det var en riktig utveckling? : Tvärtom uppfattade jag det som att uppskattade att UD försökte ta fram härledningsbara underlag som gör att man har något att utgå från i hur man mäter administrativa kostnader för att ha ett kvalitativt bistånd. Ordföranden: Det är en växande andel av biståndet som har gått till avräkningar. Är det en riktig bild att biståndsministerns ambition har varit att maximera avräkningarna och minimera det som går ut till fattiga länder? : Min avsikt har varit att öka transparensen och vara tydlig med att vi avräknar, varför vi avräknar och hur mycket vi avräknar för att skapa en förståelse för att en hel del av biståndsramen som fastläggs i budgeten, och till detta kopplat biståndsanslaget, inte alltid, precis som herr ordföranden nämner, kommer fattiga människor till del. Det är en hel del transaktionskostnader och annat som jag har varit öppen med. Ordföranden: Jag har inte kunnat utröna om det finns något annat land som gör på det sättet, det vill säga att ministerns egen lön avräknas biståndet. Känner du till att det finns något annat land som har gjort så? : Inom /Dac genomförs översyner. Det finns också möjlighet att konsultera /Dac. Som jag nämnde i mitt inledningsanförande var det acceptabelt i enlighet med /Dacs regelverk. Min bedömning var, i samband med att vi såg över reformen , att det politiskt inte var okej. Som ni kanske kommer ihåg var det en omfattande debatt om bland annat avräkningarna. Jag tycker att det var rimligt, och jag är glad att jag hade möjlighet att justera modellen utifrån debatt och diskussion och utifrån att jag vill vara tydlig med vad vi avräknar och inte. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Ordföranden: Det stämmer då alltså att det antagligen inte är något annat land som gör den typen av avräkningar? : Jag är ledsen men jag kan inte svara på den frågan. Det jag kan svara på är att konsultationer har förts med /Dac, och det här har varit fullt transparent även till i samband med att förändringar infördes . Därför har de accepterats av /Dac – såvitt jag kan bedöma. Ordföranden: man verkligen säga att Dac har godkänt detta? När listan skickas från departementet och till Dac specificeras inte kostnaderna. : Naturligtvis ligger ansvaret på oss som lämnar in uppgifterna till /Dac. Det är en samarbetsorganisation som har till syfte att ha bra normbildning och tydliga kriterier för vad som får avräknas bistånd eller inte samt vad som får klassificeras i en mängd olika insatser. Precis som jag sade i mitt inledningsanförande har vi försökt följa kriterierna så gott det går. Vi har varit ambitiösa i den delen eftersom det är viktigt att fler länder gör mer och att det finns internationella normer om vad som får räknas som bistånd. Ordföranden: kan alltså inte säga att Dac har godkänt sättet att avräkna ministerns egna lönekostnader? : Herr ordförande! Det är inte så att Dac godkänner. Det här är i enlighet med de regelverk som Dac har ställt upp. Dac har inte haft några invändningar. Ordföranden: har inte heller fått till sig att det har gått till så. : Igen: Vi har försökt att vara så transparenta som det möjligtvis går att vara. Vi har rapporterat in till /Dac. Vi har haft en omfattande debatt om hur avräkningarna sker. Vi har också utlovat en översyn av modellen. Då ändrades detta sätt att avräkna statsrådets och statssekreterarens löner. Ordföranden: det på samma sätt politiskt fel att avräkna kostnader från ambassaden i ? : Jag försökte att för utskottet lite grann redogöra för bevekelsegrunderna för varför jag tyckte att det var viktigt att ha någon form av modell för att härleda vilka administrationskostnader som biståndet bör bära. Då tog vi fram en modell, som jag i efterhand kunde tycka var väl grovhuggen. Därför gjorde vi en översyn, precis som var utlovat, i full transparens med , för att se till att vi kan få acceptans för att dessa avräkningar görs, att vara tydliga med hur vi räknar, och för att använda detta till att styra en del av UD:s resurser mer till biståndsrelaterad verksamhet. Ordföranden: totalt sett nöjd med att avräkningarna har vuxit så mycket under de år hon var biståndsminister? DEL 3 UTFRÅGNINGAR BILAGA : Avser herr ordföranden samtliga avräkningarna, eller diskuterar vi förvaltningskostnaderna? Ordföranden: Du kan svara på båda sakerna. : Jag har velat diskutera biståndets transaktionskostnader. Jag tycker att det är viktigt att i all offentlig verksamhet vara noggrann med vad som går åt i administration och, som herr ordföranden uttryckte det, vad som stannar i . Jag har varit tydlig med vikten av att vi är duktiga på att mäta administrativa kostnader, att vi korrekt kan redovisa dem och berätta vad det är som kostar i genomförandet av ett ambitiöst och effektivt bistånd. De totala avräkningarna är inte föremål för denna diskussion, men eftersom jag har fått frågan, herr ordförande, kan jag nämna att mina erfarenheter är att givet att har ett generöst enprocentsmål och att vi också försöker bidra med många olika sätt att bistå människor som vill ta sig ur fattigdom har vi avräkningar för bland annat skuldavskrivningar och ett generöst och viktigt flyktingmottagande. Det är ett bra sätt att titta på de globala utmaningar som försöker bidra till att lösa. (S): Finns det fler poster av det som går att räkna av som är formellt godtagbara men politiskt olämpliga? : Jag tror inte att jag är den som ska svara på den frågan. Jag tycker att det är viktigt för att titta på de formella regelverk som /Dac sätter upp och att vi också är transparenta i den svenska redovisningen med hur vi har räknat och varför vi har räknat på vissa ställen. Det pågår en internationell debatt om /Dacs regelverk som sådant, om det kanske är lite för generöst. Men det tror jag är en diskussion som vi får ha. Det är därför jag också tror att de politiska övervägandena kring detta bör ske i ett annat forum. (M): Herr ordförande! Enligt /Dacs riktlinjer är det såvitt jag förstår så att man som bistånd får räkna av UD:s förvaltningskostnader för bistånd, alltså kostnader för personer i utrikesförvaltningen som arbetar med biståndsrelaterade frågor. Arbetade i med biståndsrelaterade frågor? Ordföranden: Det var en genial fråga. : Min bedömning är att jag arbetade åtminstone heltid med detta. Men till ledamoten, som är representant för mitt hemlän , kan jag säga att ett statsråd naturligtvis gör andra arbetsuppgifter också. Även det var en av anledningarna till att vi ville se över denna modell i samband med revisionsarbete för att det skulle vara mer rättvisande . (M): Frågan om avräkningarna av biståndsministerns lön blev väldigt uppmärksammad i medierna . I granskningsanmälan påstås att BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR biståndsministerns och statssekreterarens löner avräknades från biståndsanslaget –2013. För tydlighets skull: Är det ett korrekt påstående? : I rapporteringen i medierna har det verkat som om jag fick min lön på annat sätt än de andra statsråden. Det är absolut inte korrekt. På samma sätt som för andra statsråd har den statsrådslön jag fick utbetalats från utgiftsområde 1 via . Jag har fått lön precis som andra statsråd. Sedan har man i efterhand, eftersom vi har en biståndsram, avräknat delar av denna lön mot biståndsramen i inrapporteringen till Dac. (FP): Det står i den promemoria som har tillfört ärendet att en rad insatser har gjorts sedan utskottets granskning 2011 i syfte att höja kvaliteten ytterligare i beredning, beslut och uppföljning av de beslut som fattas av UD. Vad är det? : Jag undrar om inte ledamoten läser ur det andra betänkandet. Kan det stämma? (FP): Nej. : Herr ordförande! gjorde 2011 en granskning av UD:s egna medel när det gäller biståndshanteringen. Vi har kontinuerligt anmält alla de spaningar och erfarenheter som kommit från olika instanser för att ha ett pågående reformarbete. I den del av utfrågning som rör min och min tidigare statssekreterares lön och avräkningen mot biståndsramen har jag varit tydlig med att vi när vi införde en modell för att ha mer rättvisande beräkningsunderlag också tydliggjorde att den skulle få en översyn 2012, att det var en försöksmodell. Därför återkom vi till detta, och från är det en annan ordning. Vi tog intryck av debatten, och vi ville också se till att de avräkningar vi gör uppfattas som korrekta och relevanta för biståndets genomförande. Vi tar givetvis löpande intryck och har ett pågående reformarbete i syfte att uppfylla de höga krav vi har på effektivitet och resultat och för att vara transparenta och ta intryck på ett område som präglas av rätt mycket reformer. (C): Jag har uppfattat det som att /Dac, som skapar normer för avräkningar av bistånd, inte har haft någon kritik mot de rapporteringar som ni har lämnat. Är det riktigt uppfattat? : Ja, det stämmer. Vi har ett gott samarbete med /Dac och har fått återkommande utvärderingar och rapporteringar av hur och dess förvaltning sköter inrapportering och av hur svenskt bistånd i sin helhet försöker sträva efter att vara bland de bättre i världen. (V): Jag hakar på frågan om att Dac inte har haft några synpunkter. Hur väl informerade var Dac om att man lade till att avräkna också ministerns och statssekreterarens löner? Jag tycker inte att vi har fått något riktigt svar på det. Den redovisning ni har skickat in är ju ganska övergripande. svarade så här på en fråga: Modellen med avräkningar ses över och förfinas med jämna mellanrum – detta i nära dialog med /Dac i syfte att säkerställa att riktlinjerna följs. Var det i nära dialog även vid det tillfälle när man ändrade det man avräknande 2009? : Jag tackar för frågan och möjligheten att ytterligare förtydliga mina svar till utskottet. När det gäller våra avräkningar sker det en avräkning och inrapportering av mängder av statistik till Dac som de sedan sammanställer och kan gå igenom och granska. Det är dock ingen granskning på detaljnivå där de går igenom varje punkt. Tack vare transparensen och öppenheten som har rått kring svenskt bistånd hade vi också en politisk diskussion. Det var därför jag för utskottet ville tala om att vi också på politiska grunder ville ompröva, även om det var acceptabelt enligt /Dacs riktlinjer. Vi har inte gått in och frågat om exakt varje enskild rapporterad post. Det fungerar inte så, för det skulle inte denna samarbetsorganisation mäkta med. Vi har försökt göra det så rättvisande som möjligt. Modellen ansåg jag själv vara för grovhuggen. Vi ville göra förbättringar, och därför gjorde vi en ny modell i enlighet med att vi också hade utlovat att vi skulle göra en översyn. Därför är det nu en annan tingens ordning. Båda reformerna, 2009 och 2013, har transparent redovisats till och togs helt och hållet på initiativ av oss på . (V): Det var bra att det blev klargjort, för jag uppfattade det från ledamöter som att det var tydligt att Dac hade varit informerad om just detta och inte haft synpunkter på det. Men det var alltså mer övergripande. Med anledning av att det var politiska beslut som gjorde att man avslutade detta sätt att göra avräkningar undrar jag vad det var som låg till grund för att man började göra denna typ av avräkningar. Vi har fått höra att det berodde på öppenhet och så, men då kan man ju bara redovisa vad man avräknar. Att man sedan börjar införa nya saker i avräkningen är en annan fråga. Varför gjorde man det? Var det också politiska ställningstaganden som gjorde att man räknade av lönen för statsrådet och statssekreteraren? : Jag tror att utskottet också har fått ta del av den promemoria som upprättades i samband med avräkningsmodellen . Där framgår bland annat att ministerkansliet ska avräknas till , och där ingår samtliga kostnader för den verksamhet som kan härledas till den delen av verksamheten. Jag satt inte heller på detaljnivå, utan det var en schablonmodell helt enkelt i syfte att skapa bättre beräkningsunderlag. Jag vill upprepa att vi gjorde en översyn efter den debatt som var och efter diskussioner om på vilken nivå Dac kunde godkänna och acceptera. Bedömningarna var självfallet , eftersom vi är så noga med att Dacs regler ska efterlevas, att vi hade, som jag bedömer det, utifrån BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR ansett att detta var i enlighet med /Dacs regler men också gentemot i enlighet med en modell som skulle kunna förstås, tolkas, debatteras och, som vi sedan också gjorde, revideras. Det var inte så mycket politiska överväganden om att vi skulle göra så här utan det handlade om att hitta en modell, om än grovhuggen, för att biståndet på ett mer rättvisande sätt skulle ta sin del av de administrativa kostnaderna och för att kunna visa att vi ägnar oss mycket åt just biståndsrelaterad verksamhet för att det både är roligt och viktigt. (SD): Herr ordförande! fick vi svar på några skriftliga frågor som vi ställt. En av dem var: Vilka omständigheter låg till grund för bedömning att det var bättre att genomföra en direktupphandling av Rambölls arbete än att sluta avtal med någon av de sex leverantörer som omfattades av det aktuella ramavtalet? Ordföranden: , , men jag tror att du är inne på nästa ärende , om styrningen. Vi väntar med det. (SD): Förlåt. Skånberg (KD): Låt mig anknyta till frågeställningarna om det historiska perspektivet på avräkningarna. Kan vi veta något om hur det såg ut tidigare, till exempel under din socialdemokratiska företrädare tid? Hur hanterades hennes lön? Avräknades den eller inte? Var det nya sättet ett brott, eller? Hur såg det ut?