bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — Regeringen beslutade att Statskontoret ska utvärdera och analysera regeringens jämställdhetsinsatser inom skolväsendet (U2013/1852/S). I uppdraget ingår att analysera de åtgärder som genomfört . Uppdraget ska redovisas till () . har regeringens uppdrag att ansvara för satsningen Lärarlyftet. Lärarlyftet II, som är inriktat på att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar, ersatte 2011 det tidigare Lärarlyftet som var en mer generell fortbildningssatsning. Avsikten med Lärarlyftet II är att ge lärare med lärarexamen möjlighet att göra kompletteringar för att bli behöriga för all den undervisning de bedriver och ge fritidspedagoger möjlighet att bli behöriga i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen (förordning [2007:222] om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande). Utskottet vill inledningsvis erinra om att jämställdhet ingår i den värdegrund som förskola och skola ska bygga sin verksamhet utifrån. Skolans jämställdhetsuppdrag finns formulerat i både skollagen och diskrimineringslagen samt i läroplanerna. Utskottet vill påminna om de satsningar som regeringen har gjort inom jämställdhetsområdet och omfattande uppdrag till om jämställdhet i skolan. Utskottet vill understryka vikten av att stärka och stödja skolornas kunskap och kompetens i arbetet med frågor som rör jämställdhet och genuskunskap och välkomnar därför Statskontorets uppdrag att utvärdera och analysera genomförda åtgärder och satsningar för att främja jämställdhet i skolväsendet. Med anledning av uppdraget vill utskottet avvakta med att kommentera specifika åtgärder, som utbildning av resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap, s.k. genuspedagoger. Därutöver anser utskottet att inriktningen på Lärarlyftet II är angelägen och ser ingen anledning att ändra den. Utskottet ser inga skäl att föregripa Statskontorets uppdrag och avstyrker därför motionerna 2013/14:Ub393 (V) yrkandena 2–6, 2013/14:Ub499 (S) yrkande 1, 2013/14:Ub565 (MP) yrkande 4, 2013/14:Ub569 (S) yrkande 32 och 2013/14:A405 (SD) yrkande 1. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden om skolväsendet (S, M, MP, FP, SD och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare och som har avslagit i enlighet med utskottets förslag (bet. 2010/11:UbU7, 2011/12:UbU14, 2012/13:UbU5 och 2012/13:UbU7 m.fl.). Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2013/14:C211 (MP) yrkande 4, 2013/14:So339 (MP) yrkande 3, 2013/14:So457 (FP) yrkande 2, 2013/14:Kr262 (FP) yrkande 6, 2013/14:Ub208 (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub209 (S), 2013/14:Ub211 (MP), 2013/14:Ub212 (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub222 (KD), 2013/14:Ub224 (KD), 2013/14:Ub227 (MP), 2013/14:Ub234 (S), 2013/14:Ub248 (S), 2013/14:Ub254 (MP), 2013/14:Ub256 (FP), 2013/14:Ub259 (M), 2013/14:Ub261 (M), 2013/14:Ub264 (S), 2013/14:Ub268 (S), 2013/14:Ub269 (S), 2013/14:Ub272 (S), 2013/14:Ub273 (S) yrkande 1, 2013/14:Ub276 (S) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Ub289 (S), 2013/14:Ub292 (S), 2013/14:Ub307 (KD), 2013/14:Ub313 (M) yrkande 2, 2013/14:Ub316 (M), 2013/14:Ub320 (M), 2013/14:Ub323 (KD), 2013/14:Ub327 (MP) yrkande 1, 2013/14:Ub328 (S), 2013/14:Ub341 (S), 2013/14:Ub342 (S), 2013/14:Ub343 (S), 2013/14:Ub345 (S) yrkande 2, 2013/14:Ub349 (S), 2013/14:Ub351 (S), 2013/14:Ub353 (M), 2013/14:Ub355 (M), 2013/14:Ub356 (M), 2013/14:Ub364 (S), 2013/14:Ub377 (MP), 2013/14:Ub398 (M), 2013/14:Ub405 (M), 2013/14:Ub414 (M), 2013/14:Ub417 (M), 2013/14:Ub418 (S), 2013/14:Ub424 (S), 2013/14:Ub427 (S), 2013/14:Ub432 (S), 2013/14:Ub434 (S), 2013/14:Ub435 (S), 2013/14:Ub449 (S), 2013/14:Ub456 (FP), 2013/14:Ub457 (M), 2013/14:Ub472 (SD), 2013/14:Ub475 (SD), 2013/14:Ub476 (KD), 2013/14:Ub483 (S), 2013/14:Ub486 (S), 2013/14:Ub490 (S), 2013/14:Ub503 (SD) yrkandena 1 och 3, 2013/14:Ub504 (SD), 2013/14:Ub509 (M), 2013/14:Ub516 (SD), 2013/14:Ub518 (M), 2013/14:Ub523 (S), 2013/14:Ub530 (M), 2013/14:Ub546 (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub547 (S), 2013/14:Ub549 (M), 2013/14:Ub550 (S), 2013/14:Ub555 (M), 2013/14:Ub556 (M), 2013/14:Ub560 (SD), 2013/14:Ub561 (SD), 2013/14:T507 (S) yrkande 1 och 2013/14:A353 (SD) yrkande 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 13 samt 2013/14:Ub245 av i (S), 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:Ub450 av Shadiye Heydari och (båda S), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 7. Vi vill skapa en modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum. Alla skolor ska vara bra skolor, och det kräver ett skolsystem där den enskilde elevens utveckling står i centrum. För att nå framgång med skolan prioriterar vi en stor investering i skolan för att vända utvecklingen och höja kompetens. Vi prioriterar tre områden: höja kunskapsresultaten genom mindre klasser och tidiga insatser, ge alla elever möjligheter att lyckas genom ökad likvärdighet och investeringar i lärarna genom en lärarmiljard. Vi anser också att det behövs en långsiktig skolpolitik. Ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik bara under sin skoltid. Det är inte rimligt. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. Vi är beredda att ta ett långsiktigt ansvar för den svenska skolan, också i form av blocköverskridande överenskommelser. Det krävs ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av den svenska skolan bör tas fram, som innehåller tydliga kvalitetsmått som alla skolor måste uppfylla, och man bör dessutom ta fram system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling i varje årskurs från första klass samt stödåtgärder så att alla skolor ges reella möjligheter att leva upp till kraven. Skolornas resultat bör utvärderas , och för de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen, kommunen eller den fristående skolan ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Skolor som inte möter kvalitetskraven ska ytterst kunna stängas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:Ub245 av i (S), 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:Ub450 av Shadiye Heydari och (båda S), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 13 samt 2013/14:N333 av (FP) yrkande 7. Skolinspektionen gör ett viktigt arbete med att utvärdera kvaliteten i svenska skolor. Skolorna behöver emellertid också ett tydligare stöd i sitt utvecklingsarbete än vad som erbjuds. Skolan behöver därför ett nationellt utvecklingsteam. Genom det ger vi huvudmän möjlighet till stöd och coachning, samordnat av alla skolmyndigheter. Ett nationellt skolutvecklingscenter bör inrättas med som huvudman. Jag anser att verksamheten ska utredas för att finansieras . Jag anser också att den sociala ekonomin fyller, och i än större utsträckning kan fylla, flera viktiga funktioner i samhället. Runt hela världen, , har olika verksamheter inom den sociala ekonomin tillgodosett behov som varken den privata eller den offentliga sektorn lyckats åstadkomma. Frågan om den sociala ekonomins betydelse måste således förankras inom utbildningsväsendets olika delar för att skapa förankring, kunskap och långsiktig hållbarhet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2013/14:Ub245 av i (S), 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:Ub450 av Shadiye Heydari och (båda S), 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 13, 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 7. Jag anser att svensk grundskola, gymnasieskola och komvux ska få ett statligt huvudmannaskap för att kunna ge våra barn och ungdomar rätt till en likvärdig och rättvis skolgång. Regeringen ska skyndsamt utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska gå till. Tanken är att den svenska skolan ska ge eleverna samma förutsättningar och samma kunskapsbas så att de klarar av att nå de uppsatta nationella målen oberoende av kön, socioekonomisk bakgrund eller var i landet man bor. Så är dock inte fallet . Detta gör att skolan inte är likvärdig, utan att våra barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Den likvärdiga skolan är i själva verket inget annat än en chimär. Ytterligare ett problem med dagens skola är det otydliga ledarskapet där stat och kommun delar på ansvaret, vilket har skapat en problematisk situation som börjar bli ohållbar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolpolitik och skolreformer, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:Ub245 av i (S), 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:Ub450 av Shadiye Heydari och (båda S), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 13, 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 7. Jag anser att det bör tillsättas en separat utredning med fokus på hur staten åter kan bli huvudman för den svenska skolan. Regeringens utredning om skolans kommunalisering har endast utvärderat vad som har hänt, vilket inte är tillräckligt. Dagens svenska skola har fjärmat sig alltmer från likvärdighet och höga ambitioner. Eleverna får inte den undervisning de behöver och når inte skolans mål. Därför krävs en omorientering av den svenska skolpolitiken. En sådan omorientering innebär inte att målen för skolans verksamhet behöver förändras. Däremot måste vi söka andra medel för att den svenska skolan ska kunna nå målen. För att nå en nationell likvärdighet i utbildningen måste staten få en tydligare roll för att samordna och stödja skolans arbete. Alla skolor i hela landet måste garanteras likvärdiga ekonomiska och kompetensmässiga förutsättningar. Det ska inte spela någon roll i vilken kommun eller skola en elev går. För att alla elever ska få en likvärdig utbildning måste staten garantera detta. Det låter sig inte göras av hundratals olika huvudmän – kommuner och fristående skolor – som i dagens . Därför bör skolan förstatligas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Framtidens lärande och en likvärdig skola, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 5. Vi anser att det behövs en ny organisation som tar fram systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område. Att sammanställa systematiska översikter är en forskningsuppgift som kräver forskarkompetens eftersom forskning måste bearbetas, sammanställas och bedömas. Vi har länge krävt ett nytt och fristående . Spridningen av kända forskningsresultat behöver också kraftigt förbättras. Spridningen behöver bli systematisk och kommuniceras på ett lättillgängligt sätt så att den blir känd och kan komma till användning i alla skolor. Regeringen inrättar nu en ny myndighet, ett skolforskningsinstitut. För att forskningsresultat ska omsättas i praktiken krävs ett verksamhetsnära perspektiv och ett nära samarbete med professionen. Vi vill därför ge skolforskningsinstitutet uppdraget att också arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, skolverk/skolinspektion samt kommuner och fristående skolor. Vi vill också ha en skola som ger alla elever likvärdiga möjligheter att lyckas i skolan. bör föra en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola där varje elev når målen och utvecklar sin fulla potential. Det finns ingen motsättning mellan höga kunskapsresultat och en likvärdig skola. För att höja resultaten i skolan för alla elever behöver skolan ha höga positiva förväntningar på alla elever och ett mer inkluderande förhållningssätt. Elever ska i större utsträckning undervisas i sammanhållna elevgrupper och inte sorteras ut. Undervisningen i skolan ska individanpassas men bruket av eget arbete behöver minska. Mer av eget arbete i skolan har lett till såväl lägre generella kunskapsresultat som större skillnader. Eleven och föräldrarna har fått ta ett för stort ansvar då skolan backat undan, och denna utveckling behöver vändas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurser efter behov, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:Ub376 av (MP). Vi anser att resurser ska fördelas till skolor och elever efter behov. Resurserna differentieras inte tillräckligt mycket med tanke på de stora skillnader som finns i förskolors och skolors förutsättningar för sin verksamhet. De flesta kommuner fördelar medel till förskolorna och skolorna utan att ta hänsyn till barnens och elevernas behov. slår i sin lägesbedömning fast att det aktuella systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska skolan. Det kan inte få fortsätta. Vi anser därför att skollagen måste ändras så att det anges att resurser ska fördelas till skolor och elever efter deras behov. För att motverka ytterligare segregation, stärka likvärdigheten och möjliggöra för huvudmännen att fullfölja skolans kompensatoriska uppdrag vill vi även att ska få i uppdrag att konstruera en modell för resursfördelning utifrån socioekonomiska förhållanden. Skollagen ska innehålla ett krav på att modellen ska tillämpas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Nationella regler för resursfördelningen till skolan, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 6. Skolan ska vara likvärdig, vilket innebär att resursfördelningen måste ta hänsyn till elevernas behov. De fristående skolorna blir redan överkompenserade ekonomiskt. Det tydligaste beviset på detta är de vinster som de fristående skolorna genererar. Det pekar på ett behov av att reformera bidragssystemet. Problemen med fördelningen av skolans resurser är större än så. Även i kommunens egna skolor behöver systemet för fördelning av resurser ses över och förändras. I en av rapporter , Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov, analyseras hur olika kommuner fördelar resurser till olika skolor, vilka syften de vill uppnå och vilka regler de följer. Slutsatsen är att få kommuner har någon medveten modell för resursfördelningen som utgår från det förhållandet att förskolor och skolor har olika förutsättningar och behov och därigenom behöver olika stora belopp per elev. För att skapa en likvärdig skola som ger alla elever en så bra utbildning som möjligt och därigenom tillgodoser deras rätt till kunskap behöver det införas tydligare nationella regler om att resurserna till skolan ska fördelas efter elevernas behov. Hänsyn ska tas till elevernas klassbakgrund, föräldrarnas utbildningsnivå, utländsk bakgrund m.m. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Resurser till gymnasieskolor, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 14. Vi anser att resurser ska fördelas till gymnasieskolor efter elevernas förutsättningar och behov. Eleverna behöver få stöd och resurser efter behov, bl.a. genom stöd av studie- och yrkesvägledare. Varje kommun ska både ha erforderliga system och en skyldighet att fördela resurser mellan skolorna utifrån elevernas behov. Varje elev som inte klarar en kurs ska erbjudas stöd för att klara kursen. Skolorna bör noga följa elevernas resultat och analysera varför elever avbryter sin utbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Likvärdighetsarbete för elever med hörselnedsättning, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 4. Skolsystemet för elever med hörselnedsättning och dövhet, eller med dövblindhet, behöver ses över. Det behövs ett perspektivskifte från funktionsnedsättning till resurs och språk och identitet. Det måste utvecklas ett arbete som fokuserar på den här elevgruppens möjligheter och förmågor. Specialpedagogiska skolmyndigheten bör få i uppdrag att inom sina ekonomiska ramar ansvara för en nationell samordning och likvärdig utbildning för alla döva och dövblinda elever samt elever med hörselnedsättning. Arbetet ska leda till bättre omvärldsbevakning, resultatuppföljning och kvalitetssäkring. Även behovet av ytterligare stimulansbidrag behöver utredas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lokal fond för särskilt stöd, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 17. Jag anser att medel till särskilt stöd bör finnas enkelt tillgängligt. Därför föreslå jag att en andel av skolpengen används för att skapa en lokal fond för särskilt stöd. ska få i uppdrag att utreda hur stor andel av skolpengen som bör avsättas för detta ändamål. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Val av skola, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 5. Principen om att skolan ska vara en plats där elever med olika bakgrund och erfarenheter kan mötas blir alltmer avlägsen. Skolan kan visserligen inte lösa problemet med segregeringen, men genom att införa närhetsprincipen kan några av effekterna motverkas. I första hand ska varje elev gå i en skola så nära hemmet som möjligt. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma med alternativa önskemål, som bör tillgodoses så långt det är möjligt. Geografisk närhet ska ge företräde om fler elever önskar gå i skolan än det finns plats för. Kommunerna måste också ta hänsyn till boendesegregationen när de konstruerar skolornas upptagningsområden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förutsättningar för fristående skolor, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub409 av och (båda MP) och 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2013/14:Ub551 av m.fl. (S). Det måste finnas ett utrymme i det svenska skolväsendet också för skolor som inte är vinstdrivande, som sätter elevernas utveckling först och som bygger på kreativ mångfald utan statligt styrd likriktning av det pedagogiska innehållet. För att denna utveckling ska vara möjlig måste framför allt tre frågeställningar tillgodoses: Frågan om de ekonomiska förutsättningarna för att starta en idéburen skola, och den ekonomiska uthålligheten, behöver ses över. Det behövs ett pedagogiskt frirum i efter norsk förebild. Det innebär att de etablerade alternativa pedagogikerna som Waldorf, och får möjlighet att utarbeta egna läroplaner med samma ställning som nationella läroplaner. Skolor med alternativ pedagogik behöver behöriga lärare. Därför behövs det alternativpedagogiska förskollärar- och lärarutbildningar som är offentligt finansierade och behörighetsgivande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att utveckla särskilda förutsättningar för alternativa och icke vinstutdelande friskolor enligt vad som anförs ovan. Förutsättningar för fristående skolor, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2013/14:Ub409 av och (båda MP) och 2013/14:Ub551 av m.fl. (S). Jag anser att villkoren ska vara lika för fristående och kommunala skolor. Utgångsläget måste vara att såväl fristående som kommunala skolor ska vara öppna för alla elever. ska en enskild skola – oavsett om skolan är fristående eller – ha möjlighet att skapa klasser eller skolor för exempelvis barn med särskilda behov. Dessa skolor som vill skapa en sådan klass eller skola och därmed begränsa mottagandet till vissa elevgrupper ska vara tvungna att söka ett speciellt tillstånd hos Skolinspektionen. Denna princip ska gälla både grundskolor och gymnasieskolor oavsett om de är fristående eller kommunala. Jag anser också att skolpengen ska öronmärkas så att grundbeloppet som betalas ut till huvudmannen enligt 10 kap. 38 § och 16 kap. 53 § skollagen (2010:800) endast ska få användas för de ändamål som anges i respektive paragraf och ingenting annat, samt att eventuella överskott av grundbeloppet ska återinvesteras i skolans verksamhet. Denna förändring skulle säkerställa alla elevers rätt till likvärdig utbildning, men också att kvaliteten på skolutbildningen inte urholkas. Motsvarande reglering ska också gälla gymnasieskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Modernare regelverk för fristående skolor, punkt 10 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 21 och 26 samt 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 23. Det regelverk som reglerar förutsättningarna för etablering och uppföljning av fristående skolor infördes . Målet var att skapa pedagogisk mångfald och en större möjlighet för skolpersonal och föräldrar att påverka skolan genom t.ex. lärar- och föräldrakooperativ. Regelverket behöver uppdateras och moderniseras. Också fristående skolor tjänar på ett modernt regelverk som är brett förankrat och därmed långsiktigt hållbart. Elever och deras föräldrar ska kunna känna trygghet i sitt skolval.