· H201MJU2 · 2014-12-18 18:55:42 — Många av våra organismgrupper var dåligt kända, och många djur och växter saknade svenska vedertagna namn. Allteftersom forskarna började samla in material började vi få kunskap. som det här har hållit på har man hittat 3 000 nya arter för . Av dem är 1 000 nya för vetenskapen. Varför ska man då anslå pengar för att man ska hitta nya flugor och små konstiga bottenlevande djur? Varför ska man ge dem svenska namn? Jo, om man inte vet vad som finns där ute vet man inte heller vad som är värt att skydda och hur vi bäst gör det. Jag tror att alla ni som sitter här och som sitter i miljö- och jordbruksutskottet - det är nästan bara ni här - är medvetna om att vi till exempel inte klarar oss länge här på jorden utan bin. Det rör sig om mellan fyra och . De pollinerar nämligen vår mat eller den mat som äts av de djur som vi äter. Vet ni hur många arter av bin vi har här i ? Det är 290 arter. 100 av dem är utrotningshotade. 15 av dem har redan försvunnit. Om vi inte vet vad vi har vet vi inte vad vi ska skydda. Tyvärr har upptäckartakten avtagit. Det handlar nog inte om att det inte finns mer att upptäcka. Det handlar om att anslaget till Svenska artprojektet inte har räknats upp sedan alliansregeringen tillträdde 2006. I stället har man skurit i medlen. Det har blivit mindre och mindre pengar till de här forskningsprojekten. Och gick projektet med Nationalnyckeln, det stora praktverket, i graven. Vi ville rätta till detta och anslog 15 miljoner, men tyvärr fick vi inte igenom det. Det är alliansbudgeten som ligger. Det här verkar vara symtomatiskt. Det är 15 miljoner, en liten del av budgeten, men det handlar om miljö, och det tas bort. I förra debatten hörde vi hur borgarna minskat anslagen för miljö- och klimatarbete i utgiftsområde 20 med 1 ½ miljard. Totalt sett i hela budgeten fattas det 4 miljarder, eller rättare sagt: Det är 4 miljarder mindre för klimat- och miljösatsningar. Vi vet hur mycket bara de som togs bort från Artdatabanken kunde ge i fråga om miljönytta och kunskap. Hur mycket hade inte de här 4 miljarderna kunnat ge? Jag undrar vad borgarna och kommer att svara sina barn och barnbarn när de får frågan: Varför gjorde ni inget? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag vill tacka för anförandet, som var väldigt bra för att vara hennes första. Det är vällovliga satsningar, och jag tror att och jag delar många värderingar när det gäller naturen. Jag tycker att det var viktigt att hon lyfte fram exemplet att vi skyddar naturen. Jag har dock även en fråga. nämnde det här med att lyfta landsbygden i regeringens budget. Jag satt och tittade igenom budgetförslaget, och jag har svårt att se de satsningar som skulle lyfta landsbygden. Jag kan nämligen inte se att en återinförd gödselskatt, ett förslag på en vägslitageskatt eller höjda dieselskatter för lantbruket skulle lyfta landsbygden eller dess ekonomiska ryggrad bönderna. Hur mycket vi än vill ha alternativa bränslen - och jag tror att även bönderna gärna skulle ta emot och kunna köra på alternativt bränsle - finns ju inte den tekniken . Finns tekniken är den inte ekonomiskt rimlig för oss att syssla med eftersom vi som sagt verkar på en internationell marknad. Det är egentligen min fråga. Tack för frågan, ! Jag tycker nog att en satsning på att ta fram en strategi för landsbygden är en satsning för landsbygden. Att ta fram en livsmedelsstrategi för att höja den svenska, inhemska produktionen av mat - och göra det långsiktigt, med spelregler alla känner till - är en satsning på landsbygden. En höjning av anslagen för dem som odlar ekologiskt är en satsning på landsbygden, och att höja anslagen för skydd av skog är en väldigt stor satsning på landsbygden. Vi har också stora satsningar i vår budget, som ju tyvärr har fallit, på skydd av värdefull natur samt på skydd och skötsel av naturreservat. Det ligger ofta på landsbygden. Jag ser alltså det här som väldigt stora satsningar. Det är också så att många av de forskningssatsningar vi gör - vi hörde förut att det fattas 7 miljoner på Formas och 15 miljoner på Artdatabanken - gäller högkvalitativa jobb på landsbygden. Det är högkvalitativa jobb på forskningsstationer runt om i , där forskning pågår. Det är i , och - nu kan jag inte den kommunen; ursäkta mig. Vi har det utanför och vid . Det finns alltså olika forskningsstationer i hela , till exempel uppe i , där forskningen pågår. Det ger också merjobb. Jag tycker nog att vi gör ganska mycket för att satsa på landsbygden. Många av de reformer vi har gjort gynnar också alla i - även dem på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tackar för svaret. Det är verkligen jättebra med strategier och utredningar. Men menar alltså på fullt allvar att en livsmedelsstrategi som vi inte ens har sett, som eventuellt ska starta och som eventuellt kommer att påverkas av ett extraval skulle göra den stora skillnaden. Vi har också en konkurrensutredning som är igång, med specifika krav som till exempel att man inte får titta över skatterna. Vi ska också öka ekostöden. Skulle det vara lyftet för landsbygden? Jag har lite svårt att se det. Om landsbygdslyftet är att vi får lite mer forskare, lite mer utredningar och mer ekostöd kan jag säga att det inte är receptet. Det finns många andra saker med det här som innebär en större problematik. Jag har egentligen inga problem med den ekologiska produktionen eftersom jag själv håller på med den, men jag vill se någonting mer om hur vi får med landsbygden. Om vi säger att livsmedelsstrategin kommer fram till ett antal skarpa förslag - vilket jag har jättesvårt att se, men vi säger att det kommer - och man säger att vi till exempel måste anpassa skattenivån till europeiska länder runt omkring, är det någonting kan tänka sig att ta till sig? När det gäller att ta fram strategier efterfrågas långsiktiga planer och långsiktiga spelregler. Tar vi fram strategier och sådant som vi är överens om i en bred parlamentarisk utredning sätter vi också upp spelreglerna framåt. Då slipper man vänta och undra: Ska det bli så här , eller ska det bli så här ? Jag tycker att åtgärderna ger långt mycket mer än om man gör som . Ni röstade på en budget som inte ens innehåller några av de här grejerna och hänvisar till en budget som har fallit. Hade ni röstat på vår budget - om ni nu ska rösta på andras än er egen - tror jag nog att ni hade fått med er mer pengar till landsbygden och landsbygdsutvecklingen. Helt enkelt för att jag inte ska glömma bort det vill jag börja med att konstatera att vi som bilaga till betänkandet har utskottets utvärdering av regeringens arbete på det här området - område 23. Vi har arbetat inom ramen för utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp, där jag har haft förmånen att vara ordförande, och tagit fram utvärderingen. Jag vill tacka alla ledamöter som har arbetat inom arbetsgruppen, utskottspersonalen och även den personal som arbetat inom utskottets utvärderings- och forskningssekretariat. Vi konstaterar i vår utvärderingsrapport att det finns en del förbättringspotential vad gäller regeringens arbete på vissa områden. Vi konstaterar också att vi är nöjda med väldigt mycket av regeringens rapportering till . Alla som är intresserade av detta arbete kan läsa mer i bilagan. Det här är annars ett utgiftsområde - areella näringar, landsbygd och livsmedel - som tyvärr måste underkastas de neddragningar som blir konsekvensen av den budget de borgerliga partierna har röstat igenom med stöd av . I det här utgiftsområdet handlar det nämligen om neddragningar på jämfört med regeringens budgetförslag. Det är bara att beklaga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den största delen av yta täcks av skog. På ett sätt är det en hisnande känsla. I skogen ska många intressen samlas. För joggaren är skogen en plats där man springer på små, vindlande stigar och forcerar uppförsbackar. För bär- och svampplockaren är skogen en plats där man hittar lingon, kantareller och andra svampar. För ekoturismföretagen är skogen det område dit man tar kanske tyskar och danskar för att visa upp mörka älvar eller fjälltoppar med hisnande utsikt. För klimataktivisten är skogen, bland så mycket annat, en kolsänka - skogen tar ju upp mängder med koldioxid. För djuren är skogen helt enkelt deras hem. Skogen är dessutom en råvara för skogsindustrin; vi plockar ut timmer, brädor, papper och biobränsle från skogen. Alla dessa intressen ska vägas samman, och det utgiftsområde vi debatterar handlar bland annat om vad det är för slags skogspolitik vi ska ha i . För del är det tydligt att behöver en hållbarare skogspolitik än den vi har , och vi har kämpat för det . Vi vill ha skogar med stor biologisk mångfald; vi vill inte bara ha virkesåkrar. Vi vill också skydda mer skog. Vi anser även - och det är viktigt - att det skogsbruk vi har måste bedrivas på ett mycket hållbarare sätt. Det är något som ska uppmuntras av samhället. Jag kan säga att det budgetförslag regeringen lade fram inte uppfyller krav i alla avseenden, men jag tycker ändå att det finns många delar i S-MP-budgeten som är väldigt bra. Det handlar inte minst om de omfattande områden man med stöd av de kraftiga höjningarna för skydd av skog faktiskt skulle kunna skydda i form av naturreservat eller till och med nationalparker. Det handlar också om extra pengar till . Det handlar även om extra anslag till med anledning av den tragiska skogsbranden. Det handlar om tillskottet till Svenska artprojektet och Nationalnyckeln så att de kan fortsätta med sin viktiga verksamhet - något som har talat inlevelsefullt om. Allt detta såg vi i som viktiga steg framåt. Vi såg också förslaget till höjning av anslaget till lantbrukare och andra människor i glesbygden för rovdjursangrepp som ett bra och viktigt sätt att överbrygga den klyfta som ibland finns i glesbygden mellan jordbrukare och jägare å den ena sidan och naturvänner och djurvänner å den andra sidan. beklagar jag att ingenting av dessa satsningar blir av på grund av att den borgerliga budgeten röstades igenom . Det är synd. Det område som vi debatterar har stor potential. Det handlar om vår landsbygd, jordbruket och skogen - de absolut största arealerna av vårt land. Vi borde ha en mer aktiv politik för att se till att hela kan leva. Då behöver vi kollektivtrafik i hela , bättre järnvägsunderhåll, mer miljöinvesteringar, överlag riktade investeringar för att kunna skapa fler jobb ute på landsbygden. Jag beklagar att mycket av de satsningar som fanns i regeringens budget nu uteblir. Jag konstaterar att de borgerliga partierna, med stöd av , väljer att prioritera storföretag, banker och redan rika människor så att de kan fortsätta att få skattesänkningar i stället för att få pengar till dessa investeringar. Med den politiken riskerar att fortsätta att slitas isär. Det är bara att beklaga, men sådan är högerpolitiken. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag tänkte börja med något som ligger lite utanför dagens ämne genom att framhålla vikten av de frågor talmannen har varit inne på, nämligen att vi ska respektera talmansämbetet. Vi ledamöter ska respektera talmansämbetet, och vi 349 ledamöter ska verkligen hålla på den traditionen. Vi är lagstiftare, och vi har ett stort inflytande på människor. Jag ska återge ett citat som tillskrivs så att ni förstår vad jag talar om: Jag håller inte med om vad du säger, men jag är beredd att gå i döden för din rätt att säga det. På så sätt blir det inte någon sammanblandning här. Talmannen har agerat bra i frågan, och den måste bort från vårt bord. Låt oss tala om något som också är mycket viktigt. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i miljö- och jordbruksutskottets betänkande gällande utgiftsområde 23. När man lyssnar på de rödgröna kan man få intrycket att budgeten är en katastrof. Låt oss först konstatera att det finns ytterligare 378 miljoner i budgeten. Det som inte finns i budgeten är den kostnadsökning som de rödgrönas politik innebär för myndigheter i fråga om höjda arbetsgivaravgifter. Exempelvis försvaret drabbas av i höjda arbetsgivaravgifter. På det hela taget skiljer det sig inte så förskräckligt mycket. Jag räknade ut att det är som skiljer budgetalternativen. Däremot är det en stor skillnad på inriktningen. Titta på landsbygdsprogrammet. Jag misstänker att förre landsbygdsministern ska komma in på Matlandet, och jag tänker inte gå så djupt in på den frågan. Men frågan är viktig, och vi ska en gång för alla se vårt jordbruk som ett företagande som vi inte kan behandla hur som helst. Jordbruket finns med i en global marknad och är konkurrensutsatt. Då kan vi exempelvis inte göra som de rödgröna tror, nämligen ställa om allt jordbruk till ekologiskt jordbruk. har ett bra konventionellt jordbruk. Om vi ska öka vår export måste vi fortsätta att se till att är konkurrenskraftigt. finns det en utredning, men det är inte helt fel att titta vidare på även ekonomiska förutsättningar. Vi moderater har gjort helt om när det gäller livsmedelsstrategi. Vi har tidigare tyckt att en sådan inte behövs. tack vare bland annat , som var en av dem som drev förändringen, har sagt att vi behöver en strategi. Det är viktigt att vi har en strategi för att se hur vi kan vidareutveckla näringen. De kommande 40 åren ska vi förmodligen producera lika mycket livsmedel som har producerats 8 . På den marknaden ska svenskt jordbruk naturligtvis vara med och konkurrera om kunderna. Det blir fler människor på vårt klot, och vi hoppas att vi slipper olika sjukdomar och elände och att utvecklingen går framåt. Levnadsstandarden ökar, och vi ser fantastiskt goda exempel på det i olika länder. Här ska vi finnas med. Det har talats här om biobränsle och jordbruk. Jag besökte och tittade på biobränsletillverkning. Man kan konstatera att det blir en helt annan användning av åkermarken. Det blir möjligt att ta ut två skördar, och olika spannmål nyttjas för att tillverka biogas. Det är fantastiskt bra när förädlingsvärdet kan ökas och bidra till ett bättre klimat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Jag har lite svårt att förstå hur landsbygden tjänar på att det mesta av skogen ska bli reservat av olika slag. Skogsbruk ska visa miljöhänsyn, och skogen är en råvara och bidrar till exporten med över 100 miljarder. Även om livsmedelsexporten ökar, och det är positivt, är skogen viktig. Hur kan skogen och skogsbygder må bättre av att man inför en kilometerskatt, som ska användas till att stockholmare kan åka snabbtåg till och och söderut? Förklara för mig hur en sådan skatt hjälper landsbygden. Jag har läst att i är av skogen avsatt till olika ändamål. Då blir det inte så många arbetstillfällen kvar. , en kommun hemma i , börjar få problem. Det finns områden som är mycket beroende av turismen, och det går inte att flytta till och börja producera. Det fina med besöksnäringen är att naturen är dragkraften. kan - förbjude - hamna i något annat land om vi gör fel saker, energin blir för dyr och så vidare. Låt mig göra ett konstaterande om myggen, herr talman. Jag förstår att man från socialdemokratiskt håll är positiv. I den budget som kom från regeringen stod det klart och tydligt att staten ska ta sin hand från myggbekämpningen och att den ska finansieras på regional och nivå. Jag antar att man klarar debatten lite bättre på det sättet. Jag ska försöka respektera talartiden någorlunda. Jag hoppas att jag har dragit på mig någon replik så att vi kan fortsätta där utan att förlänga debatten i onödan. Tack, , för anförandet! Det är ju tacknämligt att i talarstolen nu säger att en livsmedelsstrategi är viktig och att den svenska maten är jätteviktig. Det är då tråkigt att det är er budget som kommer att bli verklighet och att tappar 200 miljoner - 200 miljoner som man kunde ha använt till att jobba med livsmedelsstrategin, landsbygdsstrategin och skogsstrategin. Det gör att allting riskerar att skjutas , även om S-MP-regeringen har en ambition att klara det något så när i alla fall. Det är klart och tydligt att det inte är säkert att det kommer att gå snabbare, och det är definitivt inte säkert att det blir bättre. Vad som också riskerar att falla bort är det stöd som , och framför allt , har aviserat som upphandlingsstöd för kommuner och landsting, så att kommuner och landsting kan få det de har beställt. Kommuner och landsting på många håll vill ju upphandla lokalproducerat, ekologiskt och klimatsmart, för att minska transporterna, nyttja det lokala näringslivet och stötta bönderna lokalt på orten. Allt det här riskerar att skjutas , tillsammans med andra åtgärder som har fallit bort ur budgeten, till exempel järnvägsunderhåll, som är viktigt för skogsnäringen. glömmer handelsgödselskatten, som vi förhoppningsvis kommer att slippa. Det är ganska klart att den inte har någon speciell klimatpåverkan. När alliansregeringen hade avskaffat handelsgödselskatten såg vi att man inte gödslade mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det finns mycket som man kan utveckla för att vi ska få mindre kväveläckage och liknande. Men det görs, och det görs framsteg. Jag kan nämna de här randområdena för att samla upp till vattentäkter och åar så att det inte ska rinna ut, och jag har ställt en fråga till hur man fick fram metrarna. Ja, det hade man ingen aning om - man bara högg till med någonting. vi vet att det i svackor och liknande kanske behövs ett bredare område mot en höjd, men man har gjort likadant. Det finns mycket att utveckla. De jordbrukare som jag träffar - vi måste träffa olika, antar jag - säger så här: Vi vill vara företagare. Ge oss bra spelregler som liknar dem i våra konkurrentländer! Sedan fixar vi resten själva utan politisk inblandning. Det har alltid varit framgångsrikt. När vi politiker ska styra över utvecklingen är det inte alldeles säkert att det går helt bra. Om en livsmedelsstrategi går ut på att vi efter EU-inträdet kommer underfund med att jordbruk är ett företagande och är konkurrensutsatt är det faktiskt bra att vi till slut kommer till den slutsatsen att vi måste sluta att lägga kvarnstenar på svenskt jordbruk. Det enda som händer är att det flyttas ut till andra länder. Det är tur att vi har kvar frågan om handelsgödselskatten så att vi har någonting att bråka om. Det var inte med som ett förslag att den skulle införas , utan det var med att det skulle utredas hur den skulle kunna komma tillbaka. Det är viktigt att peka på det. är inne på väldigt viktiga områden. I sitt anförande pratade han om skogens förutsättningar. Jag tror att det är viktigt att vi lyfter fram skogens förutsättningar. Det är sedan den skogsvårdslagstiftning som gäller togs fram, och mycket har hänt . För skogen finns det många andra områden att ta hänsyn till, och det är viktigt att göra det. Men det är viktigt att man lyfter upp och tittar på det. Just nu är det samma lagstiftning som gäller, men olika praxis mejslas fram och arbetas med runt om i landet. Det är precis som säger i talarstolen. I har man avsatt väldigt mycket, och ska kanske göra det också. På andra håll i landet har man avsatt mindre. Regelverket tolkas olika. Det här är olyckligt, och det är vår ingång i varför vi ville se över skogsvårdslagstiftningen. Det har hänt väldigt mycket, och vi är inte rädda för att lyfta upp det här till ytan och titta: Vad är det som ska gälla? Vilka arter ska skyddas långsiktigt? Var ska det göras? Vad har skogsbruket? Vad går före? Är det en vindkraftspark som går före, är det rennäringen som går före eller är det skogsnäringen? Var hamnar skogsnäringen? Därför är det viktigt, precis som regeringen har aviserat, att man lyfter upp och tittar på det här. För jordbrukets del håller jag helt och hållet med . Det är verkligen dags att vi ser på jordbruket som en näring. Det var därför regeringen aviserade att man skulle lägga ned Landsbygdsdepartementet och flytta det till , så att jordbruket ses som en näring bland andra näringar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det är bra att vi är överens om att jordbruk är ett företagande. Det är ändå ett steg i rätt riktning. Det kan man göra på olika sätt. Om vi håller oss till landsbygden är det inte bara svenskt jordbruk som ska rädda landsbygden. Det blir allt effektivare. Fördelen är att det blir öppna landskap. Stockholmaren som åker till ser ofta vid att det mellan vattnet och vägen finns en åker. Den brukas av ett enda skäl, och det är att det finns en lönsamhet i att bruka den. Annars växer det skog på den. Vi har ju haft sådana faser i , och det hoppas jag att vi kan undvika. Frihet under ansvar har varit väldigt framgångsrikt. Många av oss som har följt skogsdebatten har kunnat se gamla, erfarna, envisa och tjuriga gubbar som har sagt: Nej, så där sköter inte jag min skog. Staten har varit där med , som väl hette förr, och nästan hotat med både fängelse och annat om de inte gjorde som myndigheten sade. Sedan visade det sig att de hade rätt. Jag tror att den bästa garantin för mångfald i skogen är att vi fortsätter med denna frihet under ansvar. Då kommer vi som är skogsägare att göra på lite olika sätt. Hemma försöker jag och hustrun återskapa hagmark. Men jag vet att om hade kommit och knackat på dörren och sagt "gör så här" kan det hända att familjen hade gjort på ett helt annat sätt. Jag tror på det här med frihet under ansvar. Det har fungerat väl. Låt oss vara rädda om det även fortsättningsvis! Det är fint att står upp för det som jag tror är hans rötter, glesbygden. Det är mindre fint att han röstar för en budget som premierar höginkomsttagare i storstäder, inte minst i , som är de som får de största skattesänkningarna och som är de som tar den absolut största delen av bidragen och och andra saker. Men det kanske vi kan ta någon annan gång. Jag skulle vilja fråga om två saker. Du och jag, , var på en debatt som tidningen arrangerade . Då hade regeringens förslag till budget precis kommit, och jag vill minnas att du sa någonting om att det var väldigt ambitiösa satsningar på miljöområdet. Sedan började vi prata rätt mycket om just skydd av natur. Därför studsade jag till lite grann när jag hörde ditt anförande, för jag tyckte att du uttryckte dig som att naturvård och naturskydd inte var särskilt viktigt och att det inte var det man skulle lägga fokus på i politiken. Jag tycker att det är väldigt viktigt, och det var ett av de största värdena som jag såg med S-MP-budgeten, varför vi i stödde den. Vi höjde just anslagen till naturvård med . Är det viktigt eller inte? Du pratade också om besöksnäringen, och där tror jag att du har helt rätt. Besöksnäringen, turismen, är en av basindustrier och omsätter mer pengar än något av våra största exportföretag. Men de tyskar, danskar, kineser och alla andra som kommer till i en allt stridare ström och verkligen vill se natur, om de bara ser virkesåkrar, om de bara ser kalhyggen överallt, vad är det att bjuda på? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Är det inte något mer de ska se? Där kommer just vården av naturen in som är så viktig. Håller inte med om det? Låt oss ge oss ut och leta efter lingon. Jag tror att vi har störst chans att hitta lingon om vi går på ett kalhygge och inte i gammal granskog. Jag hörde att sa att det var viktigt att plocka lingon. Vi har avverkat skogen ofta på tuvor och liknande. Vi går på kalhygget och ser till att plocka lingon. Det som är fint med växande skog är att det är en kolsänka. Det är vi helt överens om. Men kolsänkan är som bäst när vi avverkar skogen. Det är fortfarande en kolsänka vi håller oss i, eftersom vi fortfarande har det intakt. Men är det fortfarande en kolsänka när vi avsätter skog där det börjar bli självgallring, det vill säga att träden ruttnar och liknande? Då har vi inte lika effektiv kolsänka.