bet · H101SkU18 · 2014-02-24 00:00:00 — har gjort bedömningen att det av rättspraxis (RÅ 2003 ref. 100) framgår att avdragsförbudet i 8 kap. 9 § första stycket 1 ML måste uppfattas som en schablonregel. Därför kan det inte anses vara avsett att omfatta enbart privat konsumtion eftersom det i så fall inte hade behövts något särskilt avdragsförbud. Avdragsförbudet kan således även omfatta anskaffningar som används i en verksamhet som medför skattskyldighet och som skulle ha medfört rätt till avdrag för den ingående skatten om avdragsförbudet inte hade funnits. Lös egendom som kan hänföras till bostaden är enligt uppfattning (se ställningstagande , dnr 131 602507-10/111) sådan inredning eller inventarier som kan anses vara typiska för boende i en normal bostad. Detta innebär att oavsett vilken slags verksamhet som bedrivs i en byggnad eller del därav som omfattas av avdragsförbudet gäller detta även sådana tillgångar i byggnaden som exempelvis möbler, köksutrustning, tv-apparater och andra för boende typiska tillgångar. Även om sådana tillgångar, exempelvis kontorsmöbler, används i verksamhet som medför skattskyldighet gäller avdragsförbudet när de är placerade i en byggnad eller del därav som omfattas av avdragsförbudet. Avdragsrätt vid förvärv eller leasing av företagsbilar Vid företagens förvärv av personbilar råder avdragsförbud enligt ML utom i några speciella verksamheter (t.ex. taxirörelse och trafikskolor). Som personbil räknas enligt ML också en lastbil med skåpkarosseri utan separat förarhytt och med en totalvikt om högst . Lastbilar med flak och skåpbilar som har en luftspalt mellan förarhytt och skåp behandlas dock som normala varor i mervärdesskattehänseende och är alltså inte föremål för någon särskild begränsning vad gäller avdragsrätten för näringsidkare. Den som driver annan verksamhet än yrkesmässig personbefordran, transport av avlidna, återförsäljning eller uthyrning av personbilar eller körkortsutbildning som medför skattskyldighet har inte rätt till avdrag för ingående skatt vid förvärv av en personbil (8 kap. 15 § ML). Sjuktransporter räknas inte som yrkesmässig personbefordran (jfr 3 kap. 5 § andra stycket ML). Rätten till avdrag för ingående skatt på hyra (leasing) av en personbil som har hyrts för något annat ändamål än yrkesmässig personbefordran, körkortsutbildning, transport av avlidna eller återuthyrning är begränsad till (8 kap. 16 § första stycket 2 ML). Rätt till avdrag föreligger för all ingående skatt på driftkostnader för en personbil som utgör ett inventarium i verksamheten eller som har hyrts för användning i verksamheten (8 kap. 16 § första stycket 1 ML). har i en skrivelse till föreslagit att reglerna om avdrag för ingående moms vid inköp och hyra av personbilar och motorcyklar ska förenklas och förbättras. Detta bör ske genom att införa en enkel, mer rättvis och ändamålsenlig schablon. gäller olika regler för avdrag vid inköp och hyra av fordon. föreslår att samma procentuella avdrag för ingående moms införs för båda fallen. Vissa branscher bör även fortsättningsvis vara undantagna från schablonernas tillämpningsområde. Den särskilda personbilsdefinitionen i 1 kap. 13 § ML är bristfällig och bör utmönstras. Förhandlingar om frågor om avdragsrätt för fordon har tidigare pågått inom EU men har inte kommit till ett avslut. I motion 2013/14:Sk332 av (FP) föreslås ett tillkännagivande om att även företagare som har kontoret i bostaden bör få dra av mervärdesskatten för kontorsinventarier. I motion 2013/14:Sk337 av (FP) föreslås ett tillkännagivande om att samma avdragsrätt bör ges för mervärdesskatt för leasade som för köpta bilar. I motionerna väcks frågor om avdragsrätt för mervärdesskatt på inventarier i stadigvarande bostad. Motioner med liknande innehåll har väckts vid föregående års behandlingar av allmänna motioner. Inte heller ser utskottet något skäl för att föreslå ändringar i reglerna eller att rikta ett tillkännagivande till regeringen om detta. Motioner om avdragsrätt för fordon har avstyrks vid tidigare års behandling av allmänna motioner på mervärdesskatteområdet. Utskottets uppfattning har då varit att den nuvarande regleringen avseende fordon är onödigt byråkratisk och krånglig. Utskottets uppfattning har varit att det fortfarande finns anledning att ifrågasätta de aktuella reglerna ur ett förenklingsperspektiv. Förhandlingarna om grunderna för dessa regler är dock fortfarande inte avslutade på EU-nivå, och det kan inte heller uteslutas att en förändring skulle kunna få avsevärda budgetmässiga konsekvenser. Utskottet förutsätter dock att regeringen deltar i europeiska förhandlingar med utgångspunkt i att det ska vara möjligt att förenkla de aktuella reglerna om avdragsbegränsning för bilar. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den ideella sektorns mervärdesbeskattning. Jämför särskilt yttrande 2 (S, MP). Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund som bedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt inkomstskattelagen ska enligt dagens regler i 4 kap. 8 § ML inte heller betala någon mervärdesskatt för omsättningar som görs i denna verksamhet. Sådana allmännyttiga ideella föreningar som är befriade från inkomstskatt och mervärdesskatt saknar – liksom privatpersoner – möjlighet att dra av mervärdesskatten på sina inköp. har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) funnit att det generella undantaget från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund som finns i inte är förenligt med EG-rätten och måste tas bort. har också i en formell underrättelse till uppmärksammat att de svenska mervärdesskattereglerna för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund inte synes överensstämma med EG:s mervärdesskattedirektiv. I ett svar på en skriftlig fråga (2008/09:224) uppgav finansminister att den besvarade underrättelsen . I sitt svar på en annan fråga (2008/09:533) anförde finansministern följande: Regeringens utgångspunkt är att undvika ändringar i momsreglerna för ideella föreningar och registrerade trossamfund, men vi kan komma att behöva ändra våra regler i ljuset av hur den fortsatta rättsliga processen utvecklar sig. Regeringen har bett två utredare att undersöka hur de svenska skattereglerna kan utformas för att dessa ska överensstämma med EG-rätten, om en lagändring behöver genomföras (Fi2008:D). Utgångspunkten för utredarnas arbete är således att undvika ändringar men om ändringar i lagen måste göras som leder till negativa ekonomiska konsekvenser för den ideella sektorn i sin helhet ska utredarna föreslå kompenserande åtgärder. Regeringen eftersträvar enkla regler som inte innebär ökat administrativt krångel. I rapporten för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58) som överlämnades föreslog utredarna ett antal förändringar av mervärdesskattelagen för att anpassa de svenska reglerna till mervärdesskattedirektivet. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) säger regeringen följande (s. 318): ansökte hos kommissionen om tillåtelse att få införa en regel om en s.k. omsättningsgräns för mervärdesskatteredovisning avseende ideell sektor. Ansökan innebar att verksamheter inom ideell sektor som har en skattepliktig omsättning på högst skulle kunna undantas. Enligt ett besked från kommissionen godtas dock inte ansökan. Regeringen och kommissionen har därefter fört en fortsatt dialog i frågan om den ideella sektorns mervärdesskattesituation. I samband med arbetet med en allmän översyn av mervärdesskattesystemet på EU-nivå har regeringen tagit initiativ till ett uttalande av ministerrådet om att undantagen för ideell verksamhet i mervärdesskattedirektivet bör klargöras. Regeringen kommer att arbeta vidare med att säkerställa goda förutsättningar för en stark ideell sektor. I dialogen med kommissionen är regeringen tydlig med att den ideella sektorns värdefulla verksamhet måste främjas. Regeringens utgångspunkt är att villkoren för de svenska ideella föreningarna inte ska försämras. En idrottsförenings försäljning av spelarrättigheter, s.k. övergångsersättningar, bör i normalfallet anses utgöra en inkomst som har naturlig anknytning till föreningens ändamål. Verksamheten betraktas därmed inte som yrkesmässig enligt ML och någon mervärdesskatt ska inte redovisas (RSV , dnr 7547-98/901). En idrottsförenings köp av spelarrättigheter kan däremot bli föremål för förvärvsbeskattning enligt 1 kap. 2 § första stycket 2 ML. har funnit att en idrottsförening är skyldig att såsom förvärvare betala mervärdesskatt på spelarövergångar och hyra av utländska spelare (2007 ref. 57). I motion 2013/14:Sk215 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att momsreglerna för second hand-butiker bör ses över. I motion 2013/14:Sk369 av och (båda KD) föreslås ett tillkännagivande om att med hänsyn till att de ideella föreningarna är så viktiga i bör detta framhållas tydligt i förhandlingarna med om momsundantaget för ideella föreningar i . I motion 2013/14:Sk408 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen aktivt bör verka för att svenska ideella föreningar ska vara momsbefriade och att regeringen bör återkomma till med information om förhandlingsläget. I motion 2013/14:Sk434 av (MP) föreslås ett tillkännagivande om att en utredning med uppdrag att ta fram ett lagförslag på momsbefrielse vid second hand-försäljning av kläder, möbler och husgeråd bör tillsättas. I motion 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna att kompensera ridning och annan föreningsdriven verksamhet om momsreglerna för dessa skulle försämras. I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 42 föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av frågor som rör ideell föreningsverksamhet i jämförelse med privat näringsverksamhet. I motion 2013/14:Sk426 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn i frågan om moms på spelare vid övergång inom idrotten bör genomföras. Ett enigt utskott har tidigare agerat med skärpa och tydlighet i denna fråga. Utskottet har framhållit att den ideella sektorn i tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald. Verksamheten inom den ideella sektorn ger alla medborgare verktyg för samhällsengagemang och bidrar till ett samhälle där medborgarna är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning, idrott och andra hälsofrågor. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. I sitt utlåtande om Europeiska kommissionens grönbok om mervärdesskattens framtid – Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem (KOM(2010) 695) sa utskottet (bet. 2010/11:SkU25) följande: I detta sammanhang vill utskottet starkt betona vikten av en fördelaktig behandling av ideell verksamhet inom idrott, kultur, socialt arbete, utbildning m.m. och att ett nytt regelverk tydligt undantar den ideella sektorn. Den ideella sektorn tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald och delaktighet. Samtliga partier i riksdag vill se ett samhälle där medborgarna, inte minst de yngre, är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning och idrott. Föreningslivet utvecklar också särskilda förutsättningar för den representativa demokratin genom att erbjuda medborgarna möjlighet att gemensamt värdera, argumentera och fatta beslut. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. Forskning har visat att föreningslivet även bidrar till att öka tilliten i samhället. I har den ideella sektorn (dvs. ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser) en lång tradition. Den är en viktig kraft och tillgång för svenskt samhällsliv. Som exempel kan nämnas att var av vuxna befolkning () medlemmar i någon förening. Den ideella sektorn i ombesörjer normalt sett sina ekonomiska och administrativa funktioner med ideell arbetskraft, vilket innebär att de är särskilt sårbara för administrativa bördor och andra ökade kostnader i verksamheten. Att införa momsplikt på sådan icke vinstdrivande verksamhet som bedrivs inom den ideella sektorn skulle avsevärt öka den administrativa bördan och således gå stick i stäv med ambitionen att förenkla momssystemet och minska kostnaderna för efterlevnad och skatteuppbörd. En sådan åtgärd skulle heller inte medföra några betydande skatteintäkter eftersom det mycket sällan uppstår något ekonomiskt mervärde i verksamheten. Utskottet har också träffat kommissionär , med ansvar för skattefrågor, och då framfört den samfällda åsikten att det är av stor vikt att man hittar en lösning på dessa angelägna frågor som inte innebär några avgörande försämringar för den ideella sektorn i . Utskottet känner liksom tidigare en besvikelse över att kommissionen i sitt meddelande om momsens framtid inte har uttryckt någon ambition att tydliggöra de nuvarande bestämmelserna om ideell verksamhet i momsdirektivet. Utskottet vidhåller sin inställning från föregående år om att alla de åtgärder som kan förväntas bör innefatta en helhetsbedömning av påverkan på den ideella sektorn. Det är viktigt att de sammanvägda förslagen inte innebär en försämring. Utskottet ser fortfarande positivt på de ansträngningar som görs för att bevara de goda förutsättningar för ett aktivt föreningsliv och den ideella sektorns verksamhet som vi har i och avvaktar uppmärksamt den vidare utvecklingen. Några skäl att i övrigt föreslå ändringar av momsreglerna för ideella föreningar har inte framkommit. Andra frågor om mervärdesskatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av andra bestämmelser om mervärdesskatt. Jämför reservation 3 (MP). I motion 2013/14:Sk250 av Finn m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn av möjligheten att skapa ännu bättre förutsättningar för företagande på landsbygden bör göras. I motion 2013/14:Sk266 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av möjligheterna att förenkla deklarationen och momsredovisningen för enskilda näringsidkare. I motion 2013/14:Sk430 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att möjligheten att ta bort registreringsplikten för fastighetsägare som vill ta ut mervärdesskatt på hyra för lokaler där det bedrivs mervärdesskattepliktig verksamhet bör ses över. I motion 2013/14:Sk260 av och (båda S) föreslås ett tillkännagivande om att hela mervärdesskattelagstiftningen bör ses över med syfte att bekämpa momsbedrägerier. I kommittémotion 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör göras avseende förutsättningarna för att hela försäljningen av vindkraftverk ska kunna momsbeskattas om säljaren begär det. Alla icke finansiella företag vars sammanlagda årliga omsättning normalt uppgår till högst får använda sig av en kontantmetod vid redovisningen av moms. Detta innebär att momsen redovisas vid betalning i stället för vid fakturering. Vid beskattningsårets utgång ska dock momsen för samtliga fordringar och skulder redovisas även om betalning inte skett. begärde 2012 att en s.k. rak kontantmetod ska införas. En rak kontantmetod innebär att kravet på periodisering vid beskattningsårets slut slopas. Ett införande av en sådan metod skulle därmed undanröja den ovan beskrivna administrativa bördan samt risken för oavsiktliga fel i redovisningen. Regeringen analyserar för- och nackdelarna med en rak kontantmetod. I budgetpropositionen föreslog regeringen att för att underlätta företagens skatteredovisning bör tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för ett helt beskattningsår samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklarationen. Den framskjutna deklarationstidpunkten ska endast omfatta företag som inte bedriver handel med andra EU-länder. beslutade i enlighet med förslaget och ändringen trädde i kraft . Utskottet noterar att kommissionen har lämnat ett förslag till direktiv om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en standardiserad mervärdesskattedeklaration (KOM(2013) 721). Regeringen har i en faktapromemoria (2013/14:FPM26) sagt följande: Syftet med förslaget om en standardiserad mervärdesskattedeklaration är att företag i ska tillhandahålla skattemyndigheterna standardiserade mervärdesskatteuppgifter i ett gemensamt, företrädesvis elektroniskt, format. Skyldigheten att lämna en standardiserad mervärdesskattedeklaration ska gälla alla företag med få undantag. Regeringen delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att aktivt arbeta för att främja den gränsöverskridande handeln och skapa förutsättningar för en effektivare och mer bedrägerisäker mervärdesskatt. Det behöver dock närmare analyseras om en harmonisering kan medföra en verklig förenkling för företagen som uppväger de administrativa bördor som skulle kunna uppstå till följd av förslaget. Ansökan och registrering för frivillig skattskyldighet vid uthyrning av lokaler I budgetpropositionen föreslog regeringen att ansökan och anmälan till skulle slopas i de flesta fall vid frivillig skattskyldighet för upplåtelse av fastighet. Förslaget antogs av och de nya ändrade reglerna i ML trädde i kraft . Ett arbete med en översyn av mervärdesskattesystemet pågår inom kommissionen. Ett förslag har varit aviserat till slutet av 2013. Detta förslag har ännu inte presenterats. I ett ställningstagande från (, dnr 131 428430-11/111) tas frågor upp angående mervärdesbeskattning av vindkraft i vissa fall. Som svar på en skriftlig fråga (2012/13:196) sade finansminister följande i fråga om vilka initiativ han är beredd att ta för främja den småskaliga vindkraftsproduktionen: Frågan är ställd mot bakgrund av ett ställningstagande från om mervärdesskatt vid försäljning av vindkraftverk. Av ställningstagandet framgår att en försäljning av ett vindkraftverk i vissa situationer kan bli en delvis mervärdesskattefri försäljning av en fastighet. Den som överlåter vindkraftverket saknar därför avdragsrätt för mervärdesskatt till denna del. Regeringen har tagit initiativ till att utreda ett system med nettodebitering med syfte att underlätta för privatpersoner och mindre företag att investera i egenproducerad förnybar el. En frivillig skattskyldighet skulle möjligen kunna vara en åtgärd för att ytterligare främja småskalig vindkraftsproduktion. Frågan är dock komplex både ur ett lagstiftningsperspektiv och i fråga om inverkan på olika överlåtelsesituationer. Jag är inte beredd att ta ställning till en frivillig skattskyldighet vid försäljning av vindkraftverk. Utskottet ser mot det ovan redovisade inte nu skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om någon av de här behandlade frågorna om mervärdesskatt. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skattesatser, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 1, 2013/14:Sk233 av i (M), 2013/14:Sk238 av (M), 2013/14:Sk242 av och (båda C), 2013/14:Sk243 av och (båda FP), 2013/14:Sk245 av och (båda KD), 2013/14:Sk257 av (S), 2013/14:Sk291 av och (båda M), 2013/14:Sk313 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk317 av (M), 2013/14:Sk322 av (M), 2013/14:Sk328 av (SD), 2013/14:Sk345 av (S), 2013/14:Sk385 av m.fl. (M), 2013/14:Sk396 av och (båda M), 2013/14:Sk415 av (KD), 2013/14:Sk417 av (S), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:N220 av (M) yrkande 2 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 29. Bilpooler har framtiden för sig i ett klimatanpassat samhälle. Det är en form av bilägande som möjliggör tillgång till bil när man verkligen behöver det som bäst, och styr bort från en daglig bilanvändning. finns en stor efterfrågan på bilpooler, de både vill och kan växa. Tyvärr finns ett antal hinder som gör det svårt för bilpoolerna att ta rejäla kliv framåt. har presenterat ett antal förslag som möjliggör för bilpooler att växa. Vår målsättning är att det ska finnas dubbelt så många bilpoolsanvändare i . Mervärdesskatten på bilpoolstjänster bör sänkas. får den som ska köpa en bilpoolstjänst betala 25 procents moms. För kollektivtrafik och taxi gäller den lägre satsen på . Då bilpool är en transporttjänst som ersätter bilresor och får fler att åka kollektivt och cykla är det rimligt att bilpooler får samma momssats som kollektivtrafiken. Kostnaden för en momssänkning uppskattas till ca och finns med som en inkomstminskning i budget för perioden. Det som anförs i motionen bör ge regeringen till känna. Skattesatser, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk328 av (SD) och 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 1, 2013/14:Sk233 av i (M), 2013/14:Sk238 av (M), 2013/14:Sk242 av och (båda C), 2013/14:Sk243 av och (båda FP), 2013/14:Sk245 av och (båda KD), 2013/14:Sk257 av (S), 2013/14:Sk291 av och (båda M), 2013/14:Sk313 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk317 av (M), 2013/14:Sk322 av (M), 2013/14:Sk345 av (S), 2013/14:Sk385 av m.fl. (M), 2013/14:Sk396 av och (båda M), 2013/14:Sk415 av (KD), 2013/14:Sk417 av (S), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 28, 2013/14:N220 av (M) yrkande 2 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 29. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar är problematisk eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, vilket främst återfinns på landsbygden. Exempelvis betalar man i moms vid ett besök på en djurpark, medan man vid viltskådning i det fria betalar . Guidning på ett museum beläggs medan en stadsvandring beläggs . genomförde en undersökning kring effekterna av detta och kom fram till att dagens system är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna. Vidare framgick att de områden som speciellt missgynnades var naturupplevelser där man tillsammans med lokala guider paddlar, cyklar eller åker skidor i jämförelse med båtar, bussar och skidliftar i tätare befolkningsområden. Dessa aktiviteter är särskilt viktiga för landsbygden. En liknande problematik finns också inom bokbranschen där tryckta böcker har en momssats på medan man för e-böcker får betala i moms. Detsamma gäller den s.k. dansbandsmomsen – musik utan tillgång till dansgolv belastas i moms medan musik med tillgång till dansgolv belastas i moms. Jag anser att det är hög tid att göra en översyn av dessa gränsdragningsproblem trots att det pågår ett arbete inom EU med en översyn av momsregelverket. Huruvida detta arbete kommer påverka de ovan nämnda gränsdragningsproblemen är inte klarlagt; det kan dock ta väldigt innan vi ser något resultat av ett arbete inom EU och därför anser jag det är nödvändigt att redan nu se över och rätta till de mest problematiska gränsdragningsproblemen när det gäller momssatser. Det som anförs i motionen bör ge regeringen till känna. Andra frågor om mervärdesskatt, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2013/14:Sk250 av Finn m.fl. (M), 2013/14:Sk260 av och (båda S), 2013/14:Sk266 av (M) och 2013/14:Sk430 av (M). redogjorde för sin syn på hur moms ska hanteras vid överlåtelse av vindkraftsprojekt och hela vindkraftverk. Momsreglerna är orimligt komplicerade. Vindkraftverket styckas upp i flera delar och avdragsrätten varierar beroende på hur försäljningen sker.