bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — Det kan t.ex. handla om att ta ansvar för ämne och ämnesutveckling, kvalitetsarbete, bedömning och betygssättning, handledarskap för lärarstudenter eller mentorskap för nyutbildade lärare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarna i skolväsendet, punkt 22 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:Ub453 av (M) och 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 7. Regeringens reformer inom skolområdet är ofta knapphändigt utredda och i regel hastigt genomförda. Regeringen har kritiserats för att inte i tillräcklig grad låta skolans profession styra riktningen för reformarbetet. Skolans verksamhet ska vila på vetenskaplig grund. Det är därför viktigt att oberoende expertis får stort utrymme redan vid inledningen av ett reformarbete. Den pedagogiska professionen ska ha en styrande roll när man överväger om nya reformer behövs och hur de i så fall ska konstrueras och genomföras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Karriäranställningar, punkt 23 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 12–14. Lektorstjänsternas vetenskapliga inriktning behöver breddas så att lärare som har en licentiat- eller doktorsexamen inom utbildningsvetenskap, pedagogiskt arbete eller allmändidaktik också ska kunna bli lektorer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Karriäranställningar, punkt 23 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 12–14 samt 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 9. Karriärtjänsterna kallas förstelärare respektive lektor av regeringen. Benämningen förstelärare riskerar att stigmatisera delar av lärarkåren eftersom övriga lärare då är att betrakta som andrelärare, dvs. andra klassens lärare. Jag anser att benämningen förstelärare ska ändras till utvecklingslärare, vilket bättre överensstämmer med de arbetsuppgifter som hör till den tjänsten. Lektorernas forskningsanknytning bör stärkas. Forskningen kommer övriga lärarkollegor till del eftersom det ingår i lektorns uppdrag att handleda andra lärare inom ämnesområdet. Genom sina kontakter med universitetsvärlden är lektorn en brygga mellan akademin och den lokala skolan. är det viktigt att lektorns huvudsakliga verksamhet i allt väsentligt är själva undervisningen. Jag finner därför att en rimlig avvägning är att lektorn använder en fjärdedel av sin tjänst till forskning. En lektors forskningsmeriter avser ämnesdidaktik eller ämne som kan hänföras till ett undervisningsämne. Jag anser att även forskningsmeriter i allmändidaktik, pedagogik, utbildningsvetenskap eller till dem angränsande forskningsområden ska ge behörighet för en tjänst som lektor. Den utbildningsvetenskapliga kunskapen tillämpas i alla ämnesområden. Det är därför av stort värde för undervisningen att skolhuvudmännen har tillgång till aktuell forskning inom dessa områden. har angett kriterier för karriärtjänsterna och villkor för ansökningsförfarandet. Jag anser att regelverket i båda dessa fall behöver tydliggöras. Det finns en oro för att statens medfinansiering av karriärtjänsterna ska upphöra . Därför har en del huvudmän inte ansökt om statsbidrag. Reformen har således inte genomförts helt och fullt. Om läraryrket ska stärkas på lång sikt kan inte finansieringen av karriärtjänsterna upphöra. Jag anser därför att statens ambition om långsiktig medfinansiering måste tydliggöras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Karriärvägar för förskollärare, punkt 24 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 8. Det ter sig gammalmodigt att karriärtjänsterna inte är tillgängliga också för förskollärare. Forskning visar att barn som tidigt får ta del av högkvalitativ förskoleverksamhet får bättre resultat genom hela skoltiden, även inom den högre utbildningen. Det är ett misstag att inte inse värdet av att utveckla dem som arbetar med de små barnen. Det får efterverkningar när barnen kommer till skolan. Förskollärarna ska därför ingå i satsningen på karriärtjänster. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarlegitimationen, punkt 25 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 15 och 17 samt 2013/14:Ub251 av (S). Lärarlegitimationsreformen saknar tillräcklig finansiering. Jag vill att regeringen presenterar en rimlig finansieringsplan. Det måste klarläggas vilka kostnader som är förenade med reformen och hur ansvaret för kostnaderna ska fördelas mellan staten, huvudmannen och den enskilde läraren. Jag anser att kostnaderna i så liten utsträckning som möjligt ska vältras över på huvudmän och enskilda lärare. I arbetet med att ta fram en rimlig finansieringsplan bör Kommuner och Landsting samt vara delaktiga. En nyutexaminerad lärare ska genomgå en introduktionsperiod . Ansvaret för att finna en sådan anställning vilar i hög grad på den nyexaminerade läraren. En undersökning från visar att så många som av de nyutexaminerade lärarna inte finner någon introduktionsplats. Jag anser att staten i samverkan med lärarutbildningarna bör ta ett större ansvar för lärarnas introduktionsperiod. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarnas administrativa uppgifter, punkt 26 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7. Alltmer av lärarnas arbetstid upptas av administration. Fler nationella prov, obligatorisk närvarorapportering, skriftliga omdömen för alla elever från årskurs 1, individuella utvecklingsplaner och skriftliga åtgärdsprogram är alla exempel på insatser som var för sig är fullt rimliga men som sammantaget innebär en så omfattande arbetsbörda att det kraftigt minskar den tid lärarna kan lägga ner på att planera och bedriva undervisningen. Vi vill att skollagen (2010:800) ändras så att de individuella utvecklingsplanerna utgår helt och att de skriftliga omdömena är obligatoriska i årskurs 6–9. Skollagen bör också ändras när det gäller krav på åtgärdsprogram vid särskilt stöd. Vi föreslår att kravet på åtgärdsprogram tas bort för särskilt stöd av mindre omfattning, men att kravet finns kvar vid större behov av särskilt stöd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarnas administrativa uppgifter, punkt 26 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7 samt 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 11. Jag anser att lärarna endast bör ägna sig åt dokumentation och administration då det föreligger ett tydligt pedagogiskt syfte, t.ex. arbete med bedömning och utvärdering av elevprestationer. För att lärarna ska kunna ägna sig åt sitt huvudsakliga uppdrag – att undervisa – bör skolhuvudmännen åläggas att anställa administrativ personal. Ett sådant åtagande skulle rymmas inom skolpengen eftersom den ska täcka huvudmannens hela verksamhet, inklusive administrationen. Förutom att kraven på dokumentation har ökat ställs det krav på hur denna dokumentation ska upprättas. Det gör att den enskilde läraren drunknar i papper, matriser och blanketter. Med en stark lärarprofession kan vi lita till lärarnas förmåga att dokumentera elevernas utveckling på ett effektivt och rättssäkert sätt. Det minskar behovet av att kontrollera lärarnas yrkesutövning. bör få i uppdrag att se över föreskrifter och allmänna råd som hör till skolornas dokumentationsförfarande. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Bedömning och betygssättning, punkt 27 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 8. Det är viktigt att lärarnas förmåga att bedöma sina elever har förankring i aktuell forskning. Lärare ska ha möjlighet att kontinuerligt delta i fortbildning så att bedömningen och betygssättningen kan utvecklas till att bli mer likvärdig. Lärarutbildningen behöver också stärkas på detta område. Jag vill att ett nationellt utvecklingsarbete initieras för att arbetet med bedömning och betygssättning ska stärkas i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fortbildning av skolans personal, punkt 28 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:Ub243 av (FP) och 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 2. erbjuder kompetensutvecklingsinsatser för studie- och yrkesvägledare för att stärka samverkan mellan skola och yrkesliv och för att främja jämställdhet. Jag anser att insatserna är vällovliga men riskerar att vara övergående. Jag vill stärka jämställdhetsaspekten i kompetensutvecklingsinsatser och göra möjligheten till fortbildning permanent. Jag vill också stärka den del av utbildningen som rör jämställdhet och normkritik i studie- och yrkesvägledarnas grundutbildning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fortbildning av skolans personal, punkt 28 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:Ub243 av (FP), 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 13. har tagit upp frågan om fysisk aktivitet i skolan och i olika sammanhang, bl.a. genom att begära att skolan ska samarbeta med idrottsrörelsen. är det även inskrivet i läroplanen att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Ändå kan vi se att det ofta saknas kompetens hos skolans personal för att leva upp till vad läroplanen kräver. Skolpersonalen bör ges kompetensutveckling i hur man kan integrera fysisk aktivitet i skoldagens samlade aktiviteter. Det bör också vara en del i lärarutbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kollegialt lärande, punkt 29 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2013/14:Ub562 av (M). Kollegialt lärande är en metod för kompetensutveckling där kollegor analyserar och utvärderar sin undervisning tillsammans. Att lärarna ägnar sig åt sådan fortbildning har visat sig vara effektivt för elevernas kunskapsutveckling. Jag anser att lärarna bör få bättre förutsättningar att tillämpa kollegialt lärande. Därför behöver de kunskaper som finns på området komma huvudmännen till del. Jag anser att ska administrera en fortbildningsinsats för att sprida kunskapen om hur kollegialt lärande kan användas lokalt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Utmaningar för duktiga elever, punkt 30 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 16. Dagens skola passar den genomsnittliga eleven bäst. Skolan har svårt att anpassa sig till elever som behöver mer stimulans för att utifrån sin begåvning lära sig så mycket som möjligt. Särskilt begåvade barn får ofta inte den stimulans de behöver och många av dem mår dåligt i skolan. För elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning och det ska bli lättare att få gå vidare och lära mer och djupare. Forskningen visar att mindre klasser också gynnar duktiga elever. Den grundskoleelev som vill ska kunna läsa kurser på gymnasienivå. Den gymnasieelev som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå. Vattentäta skott mellan olika skol- och utbildningsformer som hindrar individens utveckling ska undanröjas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa undervisningsämnen, punkt 31 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:Ub276 av (S) yrkande 1, 2013/14:Ub304 av (M), 2013/14:Ub506 av (C) och 2013/14:Ub543 av (S). Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) lyfter i sitt betänkande fram vikten av en utvecklad sex- och samlevnadsundervisning som en del av arbetet för jämställdhet. Enligt delegationen kan undervisning med utgångspunkt i elevernas funderingar kring identitet och vuxenblivande främja detta arbete. Det kan i sin tur bidra till ett bra skolklimat. En väl fungerande sex- och samlevnadsundervisning bidrar i hög utsträckning till arbetet med normkritik och utmanar föreställningar om kön och sexualitet. konstaterar också att det behövs fortsatt stöd till lärare för att ämnesintegreringen av sex- och samlevnadsundervisningen ska öka. bör utveckla sitt arbete med att stödja skolhuvudmännen att arbeta för en modern och forskningsbaserad sex- och samlevnadsundervisning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vissa undervisningsämnen, punkt 31 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2013/14:Ub276 av (S) yrkande 1, 2013/14:Ub304 av (M), 2013/14:Ub506 av (C), 2013/14:Ub543 av (S) och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 11. Skolan har en viktig uppgift i att lära elever att analysera, värdera och hantera massmediala budskap. Enligt Utredningen om könsdiskriminerande reklam (SOU 2008:5) är det önskvärt att undervisningen i mediekritisk kompetens blir mer omfattande än . och bör få i uppdrag att göra en översyn och utvärdering av utbildningen i mediekritisk kompetens och, om behov finns, arbeta för att denna utbildning utvecklas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kvalitet, punkt 32 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 14. Om hela ska leva är det nödvändigt att lagstiftningen för beaktar olika områdens möjligheter och problem. För mindre orter på landsbygden kan bevarandet och utvecklandet av skolan vara av stor betydelse för ortens identitet och framtid. Självklart underlättar det för barnfamiljer att leva kvar eller bosätta sig på landsbygden om det finns en grundskola på inte alltför långt avstånd. bör få i uppdrag att bedriva utvecklingsarbete när det gäller att driva små skolor med hög kvalitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lokala styrelser, punkt 33 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 34. I flera kommuner finns skolor med lokal styrelse. Dessa skolor arbetar mycket målmedvetet med att involvera personal, elever och föräldrar i skolornas utvecklingsarbete och med att öka deras insyn. Vi vill att erfarenheterna och resultaten i dessa skolor noga ska dokumenteras och utvärderas för att se hur de kan utveckla andra kommunala skolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Elevmajoritet i lokala styrelser, punkt 34 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 28. Elevers möjlighet till organisering och inflytande behöver stärkas. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. fanns det en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet i kommunala gymnasieskolor. Den avskaffades sedan. Försöksverksamheten fungerade mycket väl och bidrog aktivt till bättre skolmiljöer, mer ansvarstagande från eleverna och ökad demokratisering av skolan. På samma sätt som arbetstagare har inflytande över sina arbetsplatser borde gymnasieelever ges inflytande i skolan. Möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet i de kommunala gymnasieskolorna bör därför återinföras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Elevinflytande i , punkt 35 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 35. Om skolan ska lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Elevinflytande i gymnasieskolan, punkt 36 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Ub415 av (M). Elevernas inflytande över sin vardag måste bli större än . begränsas elevinflytandet till sociala frågor som rör måltider, skolgården, rastverksamhet m.m. Vi anser att även delar som har anknytning till undervisningens organisering, såsom diskussioner om förbättrad samordning av provperioder, en jämn arbetsbelastning för eleverna under läsåret, innehåll i temaveckor och inte minst trygghetsarbete och ordningsregler, bör kunna vara föremål för ett vitalt elevinflytande. Såväl elevrepresentanter som elevskyddsombud ska ha rätt till utbildning och kompensatoriskt stöd för den undervisning de har gått miste om under sin utbildning. Skolan ska också vara skyldig att tillhandahålla lokaler så att elever och elevrepresentanter kan hålla de möten och andra sammankomster som krävs för att de ska kunna utöva det inflytande de har rätt till. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Studiero, punkt 37 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 29. Det ska framgå av skollagen att elever, föräldrar och personal tillsammans ska utarbeta gemensamma ordningsregler. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Biblioteksstrategi, punkt 38 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 24. Förväntningarna på den nya skollagen (2010:800) avseende skolbibliotek var stora. skolbiblioteksstatistik, som presenterades , blev därför en stor besvikelse. Kartläggningen visar på en ojämlik och odemokratisk skolbibliotekssituation. Den visar vidare att hälften av elever saknar tillgång till de bemannade skolbibliotek som de har en lagstadgad rätt till. Skolbibliotek som är bemannade med kompetenta bibliotekarier är en viktig resurs för elevers lärande och utveckling. Dessutom visar kartläggningen att endast fyra av tio elever har tillgång till ett skolbibliotek som är bemannat minst . Det finns nu en lagstiftning och en undersökning som visar att lagen inte följs, vilket är en oacceptabel situation. Vi föreslår att Kungl. får ett uppdrag att ta fram en strategi som ska säkerställa att inga skolhuvudmän bryter mot lagen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Definition av skolbibliotek, punkt 39 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 13. Till skillnad från vad som gäller för folkbibliotek finns det ingen grundläggande definition av vad ett skolbibliotek är. Även om en skolenhet uppger att man har tillgång till ett skolbibliotek har det inte alla de funktioner, resurser och den tillgänglighet som ett skolbibliotek bör ha för att fungera som en pedagogisk resurs för skolan. Det är elevernas behov som ska stå i centrum vid utformningen av skolbiblioteket. är inte enbart ett verktyg för att förbättra elevernas läsförmåga och deras förmåga att ta till sig olika skolkunskaper. Det handlar lika mycket om att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på sina egna villkor. Skolbibliotekens roll och uppgifter måste förtydligas och lyftas fram. Det bör införas en tydlig definition i skollagen på vad som får kallas ett skolbibliotek. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförs ovan. Bemanning av skolbibliotek, punkt 40 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 2. I skollagen (2010:800) finns det krav på att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. För att underlätta elevers lärande behövs också personal som är specialiserad på informationshantering, urval och kritisk analys. Därför bör det i skollagen formuleras krav på att alla skolbibliotek måste ha utbildade bibliotekarier. Genom det blir skolbiblioteken ett forum för eleverna att stärka sin läsning, och de får också möjlighet att med hjälp av bibliotekarien utveckla sin förmåga att förstå och analysera text, kritiskt granska innehåll och sätta in innehållet i relevanta sammanhang. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförs ovan. It i skolan, punkt 41 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:Ju389 av (KD) yrkande 1 och 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 11. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Det finns två huvudskäl till att förstärka arbetet med it i skolan. Det ena är det pedagogiska. Det andra handlar om skolans uppdrag att rusta eleverna för framtiden som såväl medborgare som arbetstagare eller företagare.