bet · H101UbU13 · 2014-01-27 00:00:00 — Uppdraget ska redovisas (U2010/5703/UH). Detta uppdrag övergår till Universitets- och högskolerådet (UHR) . Inom ramen för samma uppdrag fick UHR även i uppgift att –2013 ta emot slutredovisningar av projekt som har bedrivits med stöd från Delegationen för jämställdhet i högskolan. Vidare skulle myndigheten med utgångspunkt i delegationens betänkande samt projektens slutredovisningar sammanställa, analysera och på lämpligt sätt sprida erfarenheterna av delegationens samlade projektverksamhet. Uppdraget ska redovisas i två separata rapporter till () . Regeringen har under angett mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena. Rekryteringsmålen för den innevarande perioden omfattar samtliga universitet och högskolor med statlig huvudman samt och och gäller . I en departementspromemoria föreslås en ny modell för rekryteringsmålen (U2012/2998/UH). Vidare föreslås att målen ska sättas efter dialog mellan lärosätena och regeringen men att målen ska innebära en höjning i ambitionen att nå en jämnare könsfördelning bland samtliga professorer jämfört med . Förslaget innebär också att varje lärosäte ska redovisa och analysera måluppfyllelsen . Promemorian har remitterats, och remissvaren bereds inom . Vid sidan av målet för könsfördelningen har regeringen i olika propositioner gjort bedömningen att den politiska styrningen ska minska och att universitet och högskolor ska ges ett ökat självbestämmande över sin verksamhet. Regeringen anger i budgetpropositionen att den avser att återkomma i frågan. En direkt följd av att den politiska detaljstyrningen av universitet och högskolor minskar är att regeringens behov av att följa verksamheten ökar. gav regeringen i uppdrag att göra en förstudie i syfte att kartlägga tillgängligt underlag samt undersöka vilket underlag som saknas för att följa upp anslagen till lärosätena för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv (U2011/6115/JÄM). I uppdraget ingick även att kartlägga och analysera vilka aspekter som i övrigt behöver beaktas för att följa upp anslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. redovisade uppdraget, och rapporten visar att det inte finns några underlag för en uppföljning av anslagen. Av rapporten framgår bl.a. att lärosätena har tekniska svårigheter att ta fram statistik över hur många kvinnor respektive män som finansieras av anslagen. Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning vid vissa universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår även att studera de bedömningar som ligger till grund för fördelningsbesluten. Uppdraget ska redovisas (U2013/6713/JÄM). som ledande kunskapsnation och översyn av högskolelandskapet När det gäller motionsyrkandet om som ledande kunskapsnation anser utskottet att utbildning och forskning har central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling. Utskottet vill särskilt understryka de ökade resurserna till grundutbildning inom framför allt humaniora och samhällsvetenskap, de stora satsningarna i de två senaste forsknings- och innovationspropositionerna och den kvalitetsbaserade resurstilldelningen för såväl forskning som utbildning. Utskottet anser, liksom tidigare (se bl.a. bet. 2013/14:UbU1 s. 121), att principerna för hur resurser fördelas till universitet och högskolor har stor betydelse för incitamenten att stärka kvaliteten i utbildningarna. Utskottet vill vidare betona att beslut med anledning av propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) innebär att alla högskolor har möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå. Utskottet har därutöver (t.ex. i bet. 2012/13:UbU1 s. 19) betonat vikten av att koncentrerar sina utbildnings- och forskningsresurser, t.ex. genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra, för att stärka sin internationella konkurrenskraft och fortsätta att utvecklas som en ledande utbildnings- och forskningsnation. Beträffande motionsyrkanden om en utbyggnad av antalet platser i högskolan finner utskottet att det inte finns något skäl att utöka antalet utbildningsplatser. Detta mot bakgrund av en prognos från som visar att förändringarna i årskullarnas storlek innebär att de årskullar som slutar gymnasieskolan har förutsättningar att påbörja en eftergymnasial utbildning i betydligt högre utsträckning än tidigare (se prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 77). När det gäller en översyn av högskolelandskapet vill utskottet understryka att förändringar i högskolelandskapet bör bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet, t.ex. samgåendet mellan Högskolan på och . Utskottet anser således att det inte finns något skäl för en översyn av högskolelandskapet på nationell nivå. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub570 (S) yrkande 10 och 2013/14:Ub572 (S) yrkandena 1 och 2. Distribution och digitalisering av utbildning När det gäller nät- och distansutbildning anser utskottet att det kan finnas goda skäl att utveckla formerna för en sådan utbildning. Utskottet utgår från att lärosätena beaktar framväxten av MOOC (Online Courses), dvs. öppna, avgiftsfria nätkurser utan förkunskapskrav, vid beslut om vilka utbildningar som ska erbjudas och hur. Likaså kan det finnas skäl att överväga omfattningen av den utbildning som erbjuds via lärcenter. Därutöver vill utskottet särskilt framhålla vikten av att all högskoleutbildning, oavsett form, håller hög kvalitet. Utskottet vill dock betona att det i enlighet med vad som framgår av regleringsbrevet för universitet och högskolor i första hand måste vara lärosätena som utifrån studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov tar ställning till hur en utbildning ska organiseras och i vilken form den ska erbjudas och distribueras. Detta bör enligt utskottet inte vara en fråga för . När det gäller digitalisering av kurslitteratur anser utskottet att det uppdrag som regeringen har gett Kungl. inte bör föregripas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub394 (V) yrkandena 1, 2 och 5 och 2013/14:Ub572 (S) yrkande 10. Utskottet anser att pedagogiskt utvecklingsarbete är en viktig del i högskolans verksamhet. Det pedagogiska utvecklingsarbetet bör enligt utskottet vara integrerat i lärosätenas självständiga arbete med att säkra och stärka kvaliteten i utbildningarna. Lärosätena själva är därför bäst ägnade att ansvara för en pedagogisk utveckling som är anpassad till deras eget utbildningsutbud. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub572 (S) yrkande 18. Utskottet ser positivt på den försöksverksamhet som innebär att vissa lärosäten får upplåta lägenheter för bostadsändamål. Utskottet anser dock att försöksverksamheten bör utvärderas enligt den ordning och under den tidsrymd som regeringen har beslutat om och att detta arbete inte bör föregripas. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:C435 (MP) yrkande 4. Utskottet anser att det är viktigt med en god genomströmning i högskolan och en tidigare etablering på arbetsmarknaden. Treterminssystem eller fler kurser kan vara olika sätt för att åstadkomma detta. Utskottet vill dock framhålla att det inte finns några bestämmelser som reglerar förekomsten av terminer eller när utbildning ska genomföras. Därmed är det upp till varje lärosäte att besluta om indelning i terminer och en kurs ska genomföras. Denna ordning bör enligt utskottet bestå och detta bör därför inte vara en fråga för . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub258 (M) och 2013/14:Ub394 (V) yrkande 6. Utskottet anser att det behövs ett nationellt kvalitetssäkringssystem som stärker drivkrafterna för att uppfylla högt ställda krav på kvalitet med fokus på resultat i utbildningarna. Utskottet konstaterar vidare att aktivt arbetar med att utveckla kvalitetsutvärderingsmetoden. Myndigheten har inom ramen för detta arbete bl.a. framhållit att ett nära samarbete med sektorsföreträdare är självklart. Utskottet ser positivt på detta och finner att det inte finns någon anledning till ett ställningstagande med anledning av motionsyrkandet. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub572 (S) yrkande 4. Arbetsmarknadskoppling och broar mellan högskola och yrkeshögskola Utskottet vill framhålla att insatser för att stärka kopplingen mellan högskoleutbildning och arbetsmarknad liksom för att stödja studenter i övergången mellan utbildning och arbete ytterst bör utformas och beslutas av lärosätena själva. Utskottet ser i detta ljus positivt på att flera lärosäten satsar på att öka de praktiska inslagen i utbildningarna. Dessutom kan utskottet med tillfredsställelse konstatera att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att på olika sätt stödja lärosätena i detta arbete, bl.a. genom uppdrag till att informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov och att i samverkan med universitet och högskolor följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. När det gäller frågan om broar mellan yrkeshögskola och högskola vill utskottet framhålla att avgränsningen ska vara tydlig. Skillnaderna mellan utbildningsformerna utesluter inte, enligt utskottet, att det finns broar mellan systemen och att de kunskaper och färdigheter som en studerande har förvärvat inom ett system kan bedömas, värderas och – om de är relevanta – tillgodoräknas inom det andra systemet. Utskottet vill framhålla att det redan finns bestämmelser som innebär att universitet och högskolor ska pröva om innehållet i en utbildning eller andra kunskaper som en person har, dvs. den reella kompetensen, kan tillgodoräknas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub469 (SD) yrkande 10, 2013/14:Ub496 (S), 2013/14:Ub572 (S) yrkandena 6, 11 och 16 och 2013/14:A409 (S) yrkande 10. Jämställdhet och kunskap om genus Utskottet vill framhålla att frågan om jämställdhet i högskolan är av mycket stor betydelse, vilket utskottet också gett uttryck för tidigare (se bl.a. bet. 2013/14:UbU1 s. 141). Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att det har pågått och pågår en rad insatser för att förbättra jämställdheten, t.ex. uppdraget till Statskontoret att kartlägga och analysera fördelningen av anslag för forskning vid vissa universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv. Ett annat exempel är de mål som regeringen har angett för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena. Därmed anser utskottet att det inte finns skäl för några ytterligare ställningstaganden från och avstyrker motion 2013/14:Ub572 (S) yrkande 17. Nya utbildningar och inriktningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya utbildningar och inriktningar. Jämför reservation 8 (S). I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 49 framhåller motionärerna att det bör utvecklas fler och mer omfattande samarbeten mellan universitet och högskolor och olika ge elitidrottare möjlighet att kombinera idrott och studier. I yrkande 50 anför motionärerna att regeringen bör se över möjligheten att inrätta ett samlat nationellt program för idrottsmäns och idrottskvinnors möjligheter till yrkeskarriär efter den aktiva idrottstiden. Motionärerna efterlyser ett samlat grepp där såväl staten och kommuner som högskolor samverkar. I kommittémotion 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 11 föreslår motionärerna att det inrättas ett nationellt centrum på högskolenivå där arbetsmarknadens parter inom de olika branscherna gemensamt utarbetar handledarutbildningar. Detta centrum ska enligt motionärerna erbjuda ett specialiserat utbud av handledarutbildningar och ha så stor kapacitet att alla lärlingshandledare utan någon längre väntetid ska kunna gå en introduktionskurs på 1–. Vidare ska centrumet löpande bistå såväl aktiva handledare som arbetsgivare och fackföreningar med expertkunskap rörande alla delar av handledarskapet. I motion 2013/14:Ub301 av (FP) föreslås att en nationell pop- och rockskola inrättas i . Motionären betonar att vid är ensam i om att ha utbildningar inom både musik, musikal, opera och teater. Motionären anför vidare att många konstnärliga och pedagogiska forsknings- och utvecklingsprojekt pågår och att det därför bör inrättas en nationell pop- och rockskola. Bakgrund och tidigare behandling m.m. Av regleringsbrevet för avseende universitet och högskolor framtår att utbildningsutbudet ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Det framgår vidare att universitet och högskolor bl.a. ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Ett universitets eller en högskolas avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus och distansutbildning ska redovisas. Utskottet kan konstatera att ansvaret för högskolans utbildningsutbud, inklusive utveckling och start av nya utbildningar, huvudsakligen ligger hos landets lärosäten. Inrättande av nya utbildningar bör således enligt utskottet inte vara en fråga för . Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub301 (FP), 2013/14:Kr339 (S) yrkandena 49 och 50 och 2013/14:A409 (S) yrkande 11. Framtida utbyggnad av lärosäten och utbildningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en framtida utbyggnad av lärosäten och utbildningar. Jämför reservation 9 (S). Utökad undervisningstid och kvalitetsförstärkning av lärarutbildningen I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 5 anförs att kvaliteten i högskolan måste höjas, särskilt inom de ämnesområden som har liten andel lärarledd tid. Motionärerna framhåller vidare att heltidsstudier ska motsvara heltid. I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 4 efterlyser motionärerna en kvalitetssatsning på lärarutbildningen. Det framhålls att en höjd utbildningskvalitet för lärarstudenterna kommer att förbereda dem bättre för yrkeslivet som utbildningens attraktivitet höjs. Vidare vill motionärerna underlätta för fler studenter med en annan utbildningsbakgrund och för redan yrkesverksamma att skaffa sig en lärarutbildning. Övriga förslag om satsningar I motion 2013/14:Ub361 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att de lärosäten som bedriver läkarutbildning ska ges likvärdiga ekonomiska villkor för att bedriva utbildningen. Motionärerna framhåller att det kommer att bli svårt att bedriva läkarutbildning av hög kvalitet vid om lärosätet särbehandlas negativt i förhållande till andra lärosäten. I yrkande 2 begär motionärerna att regeringen ska se över möjligheterna att fullt ut finansiera läkarutbildningen vid eftersom det statliga anslaget enligt motionärerna enbart täcker hälften av kostnaderna för läkarutbildningen. I motion 2013/14:Ub279 av (KD) yrkande 1 föreslås en utredning av hur statens anslag till de fristående teologiska högskolorna kan beräknas mer likvärdigt och utifrån samma beräkningsgrund. I motion 2013/14:Ub281 av (M) anförs att regeringen bör överväga möjligheten att se över antalet utbildade speciallärare i syfte att öka det pedagogiska stödet till elever med särskilda förutsättningar eller särskilda svårigheter. I motion 2013/14:Ub493 av och (båda S) understryks behovet av fler utbildningsplatser för läkare för att eliminera kostnaderna för stafettläkare och få en tillfredsställande grundbemanning på vårdcentraler och sjukhus. I motion 2013/14:N340 av m.fl. (S) yrkande 2 betonas behovet av att säkra finansieringen av Träcentrum norr inom tekniska universitets institution i . I motion 2013/14:N333 av (FP) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur den skånska högre utbildningen kan stärkas genom samverkan. Motionären framhåller att det finns stor potential i att utveckla samarbetet mellan akademiska utbildningar. I motion 2013/14:Ub583 av Per Lodenius (C) föreslår motionären att ges ett nationellt uppdrag att utveckla högskoleutbildning för studenter med intellektuell funktionsnedsättning. Bakgrund och tidigare behandling m.m. Utökad undervisningstid och kvalitetsförstärkning av lärarutbildningen En rad åtgärder för att stärka kvaliteten i högskoleutbildningen har genomförts . satsades för att höja ersättningsnivåerna till utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:UbU1, rskr. 2006/07:54). satsades ytterligare för att höja kvaliteten i utbildningen (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). Dessa förstärkningar syftade bl.a. till att öka undervisningstiden. Genom beslutet med anledning av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118) ställde sig bakom en höjning av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå på inledningsvis 2012 och därefter ytterligare , i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) innebar, i enlighet med vad som hade aviserats tidigare, en kvalitetssatsning om ytterligare genom höjda ersättningsbelopp för dessa områden. Totalt innebär detta en förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller 2013 jämfört med . –2013 uppgår ökningen till ca eller . I enlighet med tidigare beslut (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320) fördelas resurser till lärosätena baserat på en bedömning av utbildningarnas kvalitet. fördelas till lärosäten med utbildningar som har fått omdömet mycket hög kvalitet i kvalitetsutvärderingar (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . Även åtgärder för att förbättra kvaliteten i lärar- och förskollärarutbildningarna har vidtagits. En omfattande reform av hela lärarutbildningen beslutades av 2010 (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248). Reformen innebar bl.a. att den tidigare lärarexamen ersattes av fyra nya yrkesexamina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Utgångspunkten var att utbildningen till lärare och förskollärare skulle göras mer relevant, akademiskt krävande och attraktiv (prop. 2009/10:89 s. 9). I budgetpropositionen presenteras andra åtgärder förbättra lärar- och förskollärarutbildningarna. Bland annat aviseras en översyn av examensmålen för att tydliggöra den del av didaktiken som handlar om hur man undervisar. Vidare fortsätter åtgärderna för att förbättra den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbildningarna, där det bl.a. ingår en försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor som föreslås tilldelas . De första övningsskolorna planeras att starta . Därutöver presenterar regeringen ett förslag om en försöksverksamhet med krav på lämplighet vid tillträde till lärar- och förskollärarutbildningarna (prop. 2013/14:1 utg.omr. Övriga förslag om satsningar När det gäller läkarutbildningen vid har utbildningsministern i svar på skriftlig fråga 2012/13:593 anfört att regeringen avser att påbörja en ökning av utbildningsanslaget till med motsvarande närmare hälften av den beräknade kostnaden för läkarutbildningen. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen ökar anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med för att finansiera klinisk utbildning med anledning av uppbygganden av läkarutbildning vid (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). När det gäller medel till fristående teologiska högskolor har Teologiska , och Evangeliska Frikyrkan avtal med staten . Utöver vad som regleras i dessa avtal tilldelas de nämnda enskilda utbildningsanordnarna medel för ytterligare helårsstudenter. Regeringen har sett över den statliga ersättningen till de mindre enskilda utbildningsanordnarna, däribland de teologiska högskolorna. I budgetpropositionen föreslog regeringen att vissa av de enskilda utbildningsanordnarna skulle få en större andel av den kvalitetsförstärkning som föreslogs än vad som motiverades av deras storlek. Detta föranleddes enligt regeringen av att tidigare kvalitetsförstärkningar inte hade kommit bl.a. teologiska högskola, , Teologiska högskolan och teologiska högskola till del. Genom beslutet om budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) är tilldelningen från kvalitetsförstärkningen till bl.a. dessa anordnare likvärdig med den för de statliga lärosätena. När det gäller speciallärare aviserar regeringen i budgetpropositionen en ökning av antalet platser på speciallärarutbildningen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 59). Regeringen anför att det krävs en bred kompetens hos lärare i allmänhet och hos lärare med specialpedagogisk kompetens i synnerhet för att möta elever i behov av särskilt stöd. Den komplexa problembilden och de sviktande skolresultaten för många av dessa elever medför enligt regeringen att ytterligare kompetens på området bör finnas i skolan. Regeringen bedömer därför att medel bör avsättas för att utöka speciallärarutbildningen med 100 utbildningsplatser . Platserna beräknas i huvudsak fördelas efter studenternas efterfrågan och storleken på nuvarande utbildning. För de nya platserna beräknar regeringen . Regeringen anför vidare att den tänker se över behovet av att inrätta en ny inriktning mot neuropsykiatriska funktionsnedsättningar inom speciallärarexamen. När det gäller satsningar på specifika regioner, lärosäten och utbildningar har efter förslag från regeringen beslutat om en utbyggnad i flera steg av läkarutbildningen, tandläkarutbildningen, sjuksköterskeutbildningen samt civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98 och prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Enligt uppgifter från innebär utbyggnaden under den förra och innevarande valperioden bl.a. att antalet nybörjarplatser på läkar- och tandläkarutbildningarna ökar –2015. Regeringen anger i budgetpropositionen att tidigare påbörjade och aviserade utbyggnader fortsätter. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) tillfördes lärosätena för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Förstärkningen avsåg en tillfällig satsning för att möta den fortsatta höga efterfrågan på högre utbildning och beräknades pågå . Utökad undervisningstid och kvalitetsförstärkning av lärarutbildningen När det gäller ökad undervisningstid delar utskottet uppfattningen att frågor om högskolans kvalitet är viktiga. Utskottet kan därför med tillfredsställelse konstatera att en rad satsningar på höjd kvalitet i högskoleutbildningar har genomförts under den förra och innevarande valperioden. –2013 har t.ex. ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökat med . Vidare vill utskottet lyfta fram den kvalitetsbaserade resurstilldelningen som innebär att lärosätena tilldelas resurser baserat på en bedömning av utbildningarnas kvalitet. Utskottet har tidigare framhållit att det står bakom de satsningar och prioriteringar som regeringen presenterar i budgetpropositionen (bet. 2013/14:UbU1 s. 107). Några ytterligare åtgärder är därmed enligt utskottet inte motiverade. Även när det gäller förskollärar- och lärarutbildning finner utskottet att de åtgärder som regeringen har genomfört, vidtagit och planerat, inte minst den nya lärarutbildningen med fyra nya examina (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248), den aviserade översynen av examensmålen och försöksverksamheten med övningsskolor, kommer att stärka kvaliteten i utbildningarna. Utskottet ser därför inga skäl att göra någon annan bedömning än regeringen i fråga om behovet av resurser för detta ändamål.