bet · H101TU20 · 2014-06-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att ge- nomföra de kvarvarande svenska projekten i Bottniska korridoren. 2013/14:T357 av m.fl. (S) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om betydelsen av att nationellt prioritera projekt som gör det möjligt att uppnå TEN-status. 2013/14:T358 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investe- ringar i vägar och järnvägar i län. 2013/14:T366 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för investe- ringar i infrastrukturen i . 2013/14:T379 av m.fl. (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om en översyn av de nationella satsningarna på infrastruktur. 2013/14:T414 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för investe- ringar i vägar och järnvägar i . 2013/14:T424 av m.fl. (S) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om vikten av de öst-västliga kommunikationerna. 2013/14:T424 av m.fl. (S) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för hur Sve- rige ska ta till vara möjligheterna med bättre kommunikationer med Nord- lands- och Helgelandsregionerna. 2013/14:T426 av Shadiye Heydari och (S) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om behovet av att varutransporterna övergår till järnväg för att avlasta lastbilstrafiken på motorvägen. 2013/14:T430 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för en fast förbindelse i norra för att förbättra möjligheterna för ett hållbart och effektivt transportsystem. 2013/14:T432 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en för- längning av blå linje från till . 2013/14:T441 av (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att besluta om ett infrastrukturpaket i med utbyggnad av vägar och kollektivtrafik. 2013/14:T452 av (FP) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om behovet av förbättrade kommunikationer av bostads- och närings- livsskäl inom kommun. 2013/14:T466 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att säkra konkurrenskraft, vidga arbetsmarknadsregioner och att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att förbättra kommuni- kationerna i län. 2013/14:T467 av och (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för infrastruk- turinvesteringar i . 2013/14:T484 av m.fl. (S) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för en för- bättring av infrastrukturen i och därmed främja tillväxt och utveckling. 2013/14:T503 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att i infrastrukturplaneringen se över förutsättningarna för att skapa en bättre infrastruktur i . 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om en utbyggnad av . 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att motorvägsprojektet bör avbrytas. 2013/14:T528 av (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om att en utredning ska visa den möjliga kapaciteten hos en stadsbane- järnväg skild från banor och biltrafik i en cirkel utanför centrala som alternativ till investeringen i Västlänken. 2013/14:N333 av (FP) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om ett sammanhållet och strategiskt grepp om de kommande decennier- nas infrastruktursatsningar i . 2013/14:N414 av m.fl. (S) yrk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i mot- ionen om behovet av investeringar i kommunikationer och infrastruktur. Utskottet anser att det runt om i landet finns många angelägna infrastruktur- projekt för att främja tillväxt, regional utveckling och omställning till ett lång- siktigt hållbart transportsystem. Detta återspeglas inte minst i det stora antal motionsyrkanden om särskilt utpekade infrastrukturprojekt som behandlas i avsnittet. Enligt utskottets mening betecknar detta det stora engagemang och intresse som infrastrukturfrågorna väcker i hela landet, något som utskottet betraktar som mycket positivt. Utskottet väljer att behandla dessa yrkanden sammanhållet mot bakgrund av den rollfördelning inom planeringsprocessen som har fastställt genom det transportpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Av detta följer att riksda- gens roll i första hand bör vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. Enligt utskottet innebär detta att frågan om vilka åtgärder som ska genom- föras och när det ska ske främst bör bestämmas inom ramen för och länens långsiktiga planering med utgångspunkt i de beslut som läggs fast av regeringen och i samband med inriktningsplaneringen. Riksda- gens uppgift är således normalt inte att ta ställning till enskilda infrastruktur- projekt. Denna grundläggande rollfördelning utesluter emellertid inte att det kan finnas skäl för att i vissa fall göra mer preciserade ställningsta- ganden. Detta kan t.ex. gälla projekt som är av väsentlig betydelse för trafik- systemets effektivitet, som kräver särskilda finansieringslösningar eller som av andra skäl har en särskild dignitet. Regeringen beslutade om fastställelse av nationell tra- fikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025, beslut om byggstarter –2016, beslut om förberedelser för byggstarter –2019 samt fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för peri- oden –2025. I regeringens beslut redovisas dels de investeringar och åt- gärder som pågick vid fastställelsen av den nationella planen –2025 och som kommer att slutföras , dels de investeringar och åtgärder som ska planera för genomförande . Utskottet kan konstatera att det i de aktuella motionerna i många fall lämnas förslag som rör nationella infrastrukturprojekt som omfattas av investeringar och åtgärder som utpekas i regeringens fastställelsebeslut. Utskottet vill i sam- manhanget peka på att regeringen därutöver identifierar ett antal prioriterade stråk, noder eller motsvarande som den anser att ska fortsätta att utreda så att de kan behandlas i nästa planeringsomgång och planrevidering. Det innebär att ytterligare ett antal motionsyrkanden kan komma att tillgodo- ses. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet de motionsyrkandena som behand- lats här. Syftet med ett stort antal motionsförslag förutsätts enligt utskottets mening kunna bli helt eller delvis tillgodosett. 2013/14:TU20 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet ger regeringen till känna att regeringen ska se till att sjö- farten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtranspor- ter, att regeringen ska arbeta för att implementeringen av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektiv som möjligt och att rege- ringen bör återkomma till med för- slag på införande av ett system med tonnageskatt. Därmed bifalls ett motionsförslag om behov av åtgärder inom sjöfarten. Utskottet be- tonar bl.a. att det är angeläget att sjöfartens behov av infrastruktur- satsningar ska avspeglas i planerade insatser. Jämför reservation 13 (M, FP, C, KD). I motion 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 9 framhålls att väg- och järnvägsinfrastrukturen till de stora hamnarna är betydelsefull för sjöfartens funktionssätt och att sjöfarten måste bindas samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter. För att minska sjöfartens klimatpåverkan bör sjöfarten tas in i någon form av utsläppshandel på global nivå inom IMO eller på EU-nivå. Motionärerna betonar sjöfartens globala karaktär och vikten av internationella överenskommelser för att skapa en mer energieffektiv och miljövänlig sjöfart. Enligt motionärerna kommer de nya svavelreglerna att leda till kraftigt förbättrad miljöprestanda hos sjöfarten. Det beklagas dock att reglerna inte är globalt harmoniserade. Det är viktigt att implementeringen av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektiv som möjligt. Farledsavgifterna måste fortsätta att utformas så att de främjar de redare som prioriterar ny teknik för avgasrening och nya bränslen. Det är även angeläget med ett fortsatt och intensifierat samarbete mellan sjöfartsnäringen, forskningen och bränsledistri- butörer. Motionärerna efterlyser skarpa förslag på hur övergången till de nya reglerna ska underlättas. Vidare påpekar motionärerna att tonnageskatt gäller i hela EU med undantag för , vilket leder till att svenska redare har sämre konkurrensvillkor. Därför efterfrågas i motionen ett system med tonna- geskatt. Sjöfarten är av stor betydelse för ett exportberoende land som . Sjöfar- tens betydelse växer också i takt med att världshandeln blir alltmer global. Därtill kommer att sjöfarten kan spela en viktig roll i övergången till ett sam- hälle med mer klimatsmarta transporter. drygt 50 hamnar och vatten- vägar har en stor potential att avlasta vägnätet och därmed minska klimatbe- lastningen. finns en stor outnyttjad potential. av våra inrikes godstransporter körs på köl, att jämföra med övriga där ofta en fem gånger så stor andel av godset fraktas på vattenvägarna. Genom att flytta över transporterna från väg till vatten minskar vi koldioxidutsläppen och gör vägarna mer trafiksäkra. Utskottet anser att det är angeläget att sjöfar- tens behov av infrastruktursatsningar ska avspeglas i planerade insatser. För ett exportberoende land som är sjöfarten strategiskt viktig. Väg- och järnvägsinfrastrukturen till de stora hamnarna är betydelsefull för sjöfartens funktionssätt. Sjöfarten måste även bindas samman mer effektivt med järn- vägs- och vägtransporter. Utskottet vill framhålla att trots att sjöfarten är ett klimat- och miljövänligt transportslag krävs det fortsatta åtgärder för att ytterligare minska sjöfartens miljö- och klimatpåverkan. Eftersom sjöfarten är ett globalt transportslag är överenskommelser inom EU och IMO avgörande för att skapa en mer energi- effektiv och miljövänlig sjöfart. Sjöfarten bör därför tas in i någon form av utsläppshandel på global nivå inom IMO eller på EU-nivå. Utskottet välkom- nar att nu har föreslagit att ägare av större fartyg som an- löper hamnar i EU ska rapportera sina koldioxidutsläpp . Vidare ser utskottet mycket positivt på den energiklassning av fartyg som IMO börjat arbeta med. På det nationella planet anser utskottet att åtgärder som distri- bution av alternativa bränslen kan bidra till en minskad miljö- och klimatpå- verkan. Utskottet vill också lyfta fram att EU:s genomförande av IMO:s nya svavel- regler innebär en kraftigt förbättrad miljöprestanda hos sjöfarten. Fördelarna för luftkvaliteten och folkhälsan är stora. Utskottet beklagar dock att rege- ringen inte tog vara på möjligheterna att inom IMO driva igenom att kraven skulle vara globalt harmoniserade eller att samma krav skulle gälla i åt- minstone hela . är i hög grad ett exportberoende land, och svensk exportindustri, främst stål- och pappersindustrin, drabbas hårt av kost- nader som andra länders exportindustrier undviker. Enligt utskottets mening är det därför nu viktigt att se till att genomförandet av de nya svavelreglerna blir kostnadseffektivt för sjöfarten och dess transportköpare. Utskottet välkomnar de förändringar av farledsavgifterna som regeringen aviserat för att underlätta omställningen till lågsvavliga bränslen. I detta sam- manhang vill utskottet betona att farledsavgifterna måste fortsätta att utformas så att de främjar de redare som prioriterar ny teknik för avgasrening och nya bränslen. Enligt utskottets mening är det i detta sammanhang angeläget att yt- terligare utöka miljödifferentieringen av farledsavgifterna eftersom detta skulle kunna bidra till minskad miljö- och klimatpåverkan. Utskottet efterfrå- gar därför en bred genomlysning av frågan. Det är särskilt angeläget att främja nya bränslen som flytande gas och kostnadseffektiva metoder för avgasrening för fartyg. Även utveckling av konceptet med elanslutning i land är en åtgärd som sänker sjöfartens kostnader och minskar utsläppen. Det är också angeläget med ett fortsatt och intensifierat samarbete mellan rederier, raffinaderier, bränsledistributörer, tillverkare av reningsutrustning och sjöfartsforskningen för att snabbt och kostnadseffektivt förbättra och få ett brett genomslag för klimat- och miljölösningar för sjöfarten. Utskottet anser vidare att det är angeläget att införa tonnagebeskatt- Tonnageskatt innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med ut- gångspunkt från fartygens nettodräktighet, vilket anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga. internationellt, men det är inte en skatt utan i stället ett sätt för rederiet att beräkna inkomsten av den delen av verksamheten som kan hänföras till trans- port av gods eller passagerare. Den delen av rederiets inkomst som beräknas med stöd av tonnageskattereglerna ska läggas samman med rederiets övriga inkomster och beskattas med den bolagsskattesats som tillämpas på närings- verksamhet i övrigt. Regeringen och har uttalat att det är angeläget att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och att denna näring måste ges konkurrensvillkor likvärdiga med dem i våra närmaste kon- Ett införande av tonnageskatt kan dock medföra problem med den s.k. latenta skatteskulden inom rederinäringen, och utskottet har därför förståelse för att den frågan behöver utredas noggrant. Utskottet är dock be- kymrat över att det förlöpt sedan den första utredningen om införande av tonnageskatt presenterades av regeringen . svenska fartyg i stigande takt. Våra grannländer och är van- liga mottagare av svenska fartyg. Utskottet föreslår därmed att riktar ett tillkännagivande till rege- ringen om att regeringen ska se till att sjöfarten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter, att regeringen ska arbeta för att implemen- teringen av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektiv som möjligt och att regeringen bör återkomma till med förslag på införande av ett system med tonnageskatt. Därmed tillstyrker utskottet motion 2013/14:T16 (S) yrkande 9. Längre och tyngre godståg och lastbilar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag rörande längre och tyngre gods- tåg och lastbilar. Utskottet hänvisar till pågående utvecklingsarbete inom såväl som EU. Jämför reservation 14 (S, SD). m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:T16 yrkande 2 vikten för godstransporterna av längre och tyngre godståg och lastbilar. understryker att detta är både energieffektivt och ökar transportbranschens produktivitet. Utskottet vill inledningsvis påminna om att frågan om längre och tyngre last- bilar behandlats i betänkande 2013/14:TU13. Utskottet erinrade då om att , tillsammans med , i samband med medlemsförhandling- arna med EU fick möjlighet att frångå EU:s tidigare krav om vikt- och längd- bestämmelser för inhemska transporter. Utskottet lyfte vidare fram de försöks- verksamheter med extra långa fordon som pågår bl.a. genom det s.k. ETT- projektet samt anförde att Transportstyrelsen har meddelat föreskrifter för färd med fordonståg mellan och och färd med en buss i . Utskottet noterade också att det även i andra länder pågår försök med långa vägtransportfordon. Utskottet välkomnar nu liksom då att det i såväl som i andra länder i EU pågår försök med långa fordons- kombinationer för att se om tunga transporter kan miljöeffektiviseras genom längre fordonskombinationer utan att det sker på bekostnad av trafiksäker- heten. Utskottet vill också lyfta fram kommissionens förslag till ändring av direktiv /53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen. Förslagen innebär bl.a. att gräns- överskridande användning av längre fordon görs laglig om transporten endast korsar en gräns, om de två berörda medlemsstaterna redan har tillåtit detta och om villkoren för undantag är uppfyllda. EU:s transportministrar kom på rådsmötet i den 5–överens om tillåtna dimensioner och vikt för tunga lastbilar som kör gränsöverskridande inom EU. Kommissionens förslag syftar till att förbättra energieffektiviteten och säkerheten hos tunga fordon bl.a. genom att fordonen utformas på ett mer aerodynamiskt sätt. Kom- missionen var tydlig med att dagens gränsöverskridande trafik med långa och tunga fordon är fortsatt tillåten. Efter förhandlingar med bör en slutlig överenskommelse kunna nås . Utskottet välkomnar även att regeringen har gett Transportstyrelsen och i uppdrag att förbereda för att lastbilar med en bruttovikt på upp till ska kunna trafikera delar av det allmänna vägnätet. Enligt uppdraget ska identifiera i vilka delar av det statliga vägnätet det skulle vara möjligt att tillåta lastbilar med en bruttovikt på upp till , och Transport- styrelsen ska lämna förslag på hur dagens regelverk behöver anpassas samt hur dagens möjligheter till färd med längre och tyngre fordon ska kunna un- derlättas. Uppdraget ska redovisas till senast den 15 au- gusti . Utskottet vill i sammanhanget vidare framhålla att det i regeringens fattade beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 anges att pla- nen innehåller ett antal offensiva satsningar på lösningar som kan bidra till uppsatta klimatmål, bl.a. en introduktion av längre och tyngre lastbilar på delar av det svenska vägnätet. Utskottet ser det som angeläget att industrin kan spara energi, minska sina kostnader och utnyttja infrastrukturen bättre. Därför välkomnar utskottet också den överenskommelse som fattats på EU-nivå om att centrala järnvägskorri- dorer i TEN-nätet, det s.k. core-network, ska tillåta tåg med en Utskottet konstaterar att arbete med infrastrukturen måste genomföras för att göra det möjligt för att uppfylla överenskommel- sen, t.ex. i fråga om att det byggs nya mötesstationer som tillåter längre tåg. Utskottet ser med tillfredställelse på att påbörjar ett arbete med att bygga om mötesstationer till denna utökade längd och på att planer finns för att färdigställa sammanhållna sträckor för denna längd. När det gäller vik- ten kan utskottet konstatera att den svenska infrastrukturen är konstruerad för tunga tåg och generellt tillåter ett axeltryck om per axel. är högsta tillåtna axeltryck per axel, vilket kan jämföras med EU-regler som kräver ett lägsta tillåtna axeltryck om . Vidare vill utskottet lyfta fram att VTI, på uppdrag av energimyndigheten och i samarbete med bl.a. Skogsindustrierna driver projektet , där potentialen med längre och tyngre godståg undersöks. Projektet befinner sig i sin slutfas och rapportering ska ske . Av redovisningen ovan framgår att frågan om längre och tyngre godståg och lastbilar behandlas på ett tillfredsställande sätt genom pågående utveck- lingsarbete inom såväl som EU. Utskottet avstyrker därför motion 2013/14:T16 (S) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om sänkta broavgifter på med hänvisning till gällande regeringsavtal mellan och . Principerna för betalnings- och avgiftsansvaret för trafiken på regleras i två avtal mellan och , vilket har behandlats i betänkande 2012/13:TU13. Enligt det första avtalet (prop. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379) ska samtliga kostnader för förbindelsen i dess helhet betalas med avgifter från väg- och järnvägstrafi- kanterna. Ansvarig förvaltare av är Öresundsbrokonsortiet som ägs till lika delar av den danska och den svenska staten. I ett särskilt konsorti- eavtal fastslås bl.a. att det är konsortiets styrelse som fastställer priser och pris- strategi. Enligt det andra avtalet mellan länderna (prop. 1999/2000:66, bet. 1999/2000:TU10, rskr.1999/2000:237) ska och betala ett fast belopp till konsortiet för nyttjandet av järnvägsanlägg- ningen på bron. De båda länderna gavs också befogenhet att ta ut avgifter från tågoperatörer som vill nyttja bron inom sina respektive territorier. Den positiva utvecklingen i beskrivs i motion 2013/14:T380 av och (båda FP). Goda kommu- nikationer och avskaffade gränshinder för både varor och människor har ut- gjort en viktig förutsättning för utvecklingen, men de höga broavgifterna har enligt motionärerna en hämmande effekt eftersom de gör transporterna över onödigt kostsamma. Motionärerna anser att förutsättningarna är goda för att snart sänka avgifterna eftersom bron är samhällseko- nomiskt lönsam och dessutom snart avbetalad. Därför menar motionärerna att regeringen borde låta utreda huruvida broavgifterna skulle kunna investeras i nya infrastrukturprojekt i regionen (yrkande 1). Ett annat initiativ som motionärerna föreslår är att låta utreda de samhällsekono- miska fördelarna med kraftigt sänkta avgifter på (yrkande 2). m.fl. (S) efterfrågar i motion 2013/14:U302 en nationell strategi för som utgör både en ekonomisk motor och en vik- tig kommunikationsled. Regionen måste fortsätta att utvecklas, och en avgö- rande del i detta är att göra arbetspendlingen över sundet mindre kostsam. Motionärerna menar att broavgifterna är motiverade men att de måste sänkas för att ge större dynamiska effekter på regionens utveckling (yrkande 3). Utskottet vill inledningsvis hänvisa till förslag till nationell plan för transportsystemet för perioden 20142025 där myndigheten bl.a. konsta- terar att kollektivtrafikens tillväxt i förväntas fortsätta . Det är en utveckling utskottet finner glädjande med tanke på betydelse för näringsliv och den regionala arbetsmark- naden. Frågan om avgiftssättningen på har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2012/13:TU2. Utskottet har understrukit att principerna för betalnings- och avgiftsansvaret för trafiken på bron regleras i bilaterala regeringsavtal med och att det är som bestämmer priser och prisstrategi. Beslut om en eventuell sänkning av broavgifterna måste således fattas av sty- relsen utan inblandning av konsortiets statliga ägare. I likhet med tidigare till- fällen då avgiftsfrågan har behandlats, utgår utskottet från att Öresundsbro- konsortiet även fortsättningsvis bevakar trafikutvecklingen på och intäkterna från broavgifterna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:T380 (FP) och 2013/14:U302 (S). 1.Vissa transportpolitiska utgångspunkter, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 7, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 23, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 3, 10 och 11, 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 13, 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 12, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2013/14:T298 av Per Åsling och (båda C), 2013/14:T351 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2013/14:T356 av (M),