bet · H101MJU12 · 2014-02-10 00:00:00 — Det är viktigt då det bland annat är kring just denna fråga som debatten nästan har svallat över. är det tid för implementering, och jag ser fram emot att se skogsnäringen implementera det gedigna arbete som har genomförts och dra nytta av det.I grunden tror jag att detta frivilliga tillvägagångssätt är ett mycket bättre verktyg för att nå skogspolitikens målsättningar än att reglera genom lag och föreskrifter. Det finns dock skäl för att i skogsvårdslagen förtydliga vissa delar, vilket Miljömålsberedningen har föreslagit och redogjort för. Just nu pågår inom ett arbete med att utarbeta en proposition om biologisk mångfald. Propositionen kommer bland annat att utgå ifrån Miljömålsberedningens förslag i delbetänkandet om hållbar markanvändning avseende skog.Fru talman! Regeringen skickade också för någon dryg vecka sedan ut en lagrådsremiss med ett antal förslag till ändringar i skogsvårdslagen. Förslagen bygger i mångt och mycket på några av de konkreta förslag som Miljömålsberedningen har lämnat för att öka naturhänsynen inom skogsbruket. Bland annat föreslår regeringen effektivare tillsyn genom att ska ges möjlighet att meddela föreläggande eller förbud utan att först ha lämnat ett råd som inte följts. Vidare gör regeringen bedömningen att ska upprätta en tillsynsplan för att därigenom få på plats ett mer effektivt och strategiskt tillsynsarbete.Något som har diskuterats flitigt är alternativa skogsbruksmetoder. Vissa har hävdat att dagens skogsvårdslag försvårar för andra skötselmetoder än traditionellt trakthyggesbruk. Miljömålsberedningen kom förvisso fram till att dagens regler i de allra flesta fall inte utgör hinder för den som vill bruka sin mark på annat sätt än med trakthyggesbruk. I vissa fall kan det dock finnas osäkerhet om hur skogsvårdslagens regler kring avverkningsformer, krav på återväxt och tillvaratagande av markens produktionsförmåga ska tolkas. kan dessa regler kanske till och med utgöra hinder. För Alliansen är det självklart att lagstiftningen ska möjliggöra för en mångfald i brukandet och att den enskilde skogsägaren ska ha stor frihet att utforma sitt brukande. Några onödiga hinder för andra former än trakthyggesbruk ska inte finnas. Därför föreslår regeringen i nämnd lagrådsremiss att ska få meddela undantag, eller meddela föreskrifter om undantag, från bestämmelserna om avverkningsform. Vidare gör regeringen bedömningen att föreskrifter och allmänna råd om tillämpningen av återväxt och avverkningsbestämmelserna bör ses över i syfte att säkerställa att de inte sätter käppar i hjulen för olika skötselformer.Därmed återkommer jag till diskussionen om hur mycket skog som ska skyddas eller undantas brukande. är av den produktiva skogsmarken tagen ur bruk genom olika skyddsformer. Tittar vi på den totala skogsmarken ser vi att är undantaget brukande. Det är en hög siffra. finns det fortfarande mycket skog med höga naturvärden som behöver ges skydd. Miljömålsberedningen föreslog därför bland annat att ytterligare produktiv skogsmark ska undantas brukande genom offentligt skydd i form av till exempel naturvårdsavtal eller naturreservat. Vidare ansåg man att skogsbrukets frivilliga avsättningar bör kunna öka med ytterligare fram till år 2020.Fru talman! När vi diskuterar hur mycket skog som ska undantas brukande är det viktigt att inse att skydd av skog också har en baksida och en prislapp. Varje hektar som undantas brukande försämrar förutsättningarna för vår industri att producera förnybara material och färdiga produkter. Därigenom försämras också möjligheterna till jobb och tillväxt. Förhoppningsvis kan en del av detta tapp kompenseras genom fler jobb inom naturturism och andra näringar, men det är viktigt att vi inser att skogsnäringen är en fundamentalt viktig del av vår basindustri och en näring som finns på platser i landet där arbetstillfällena i övrigt kanske inte direkt står som spön i backen. Menar vi allvar med att hela ska leva, ja, då måste vi slå vakt om svensk skogsnäring och ge den förutsättningar att utvecklas.Ett annat pris vi måste betala för varje hektar skog som inte brukas sker i form av försämrade möjligheter att minska våra utsläpp av klimatgaser. Skogsbruket är en klimathjälte. Skogen är en enorm kolsänka, men den gör störst nytta när dess förnybara råvara ersätter fossil energi och energikrävande produkter. Varje avverkad kubikmeter skog ger möjlighet att minska utsläppen av koldioxid med upp till . Detta faktum måste vi politiker ha i åtanke när vi utformar politiken. Tyvärr har vi vissa politiska partier som tycks leva i en drömvärld där det inte verkar finnas någon gräns för vad skogen kan räcka till.Fru talman! Svensk skogsindustri är just nu inne i en mycket tuff period bland annat beroende på den snabbt sjunkande efterfrågan på tryckpapper. Vi i Alliansen är dock övertygade om att skogsindustrin även kommer att utgöra en mycket viktigt del av vår basindustri och fortsatt bidra till tillväxt och sysselsättning. Vi är också övertygade om att fler jobb kan växa till med skogen som bas. Vi vill därför samla skogens alla aktörer och stimulera till utveckling. Vi vill att staten stöder näringens utveckling och omställning genom rejäla forskningsinsatser vad gäller såväl skogsbruket som utvecklingen av nya material och produkter.I skarp kontrast till Alliansens politik för tillväxt i skogen och i ekonomin står den rödgröna rörans spretiga politik där inskränkningar i brukandet varvas med skatter och avgifter. Av de 20 reservationer som finns i betänkandet är endast tre gemensamma för S, MP och V. Därför, fru talman, vill jag fråga , och vilka deras gemensamma besked är.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och således avslag på samtliga reservationer. Om vi tittar oss runt i världen ser vi att vad gäller skydd av skog tyvärr befinner sig i bottenregionerna, detta om vi jämför oss med andra EU-länder eller med länder som och , vilka har stora skogsarealer. Så tycker jag verkligen inte att det ska vara. Det är lite genant för ett land som , som vill hålla en hög profil på miljöområdet.Ett av skälen till att vi lyckats så illa är principen om frivillighet under ansvar. Vissa breda rambeslut fattas i den här församlingen, men i allt väsentligt är det sedan upp till skogsägarna själva att bestämma. Vi tillämpar inte den principen på andra områden, och jag vill fråga varför frivillighet ska gälla just på skogsområdet.Jag vill också fråga om de frivilliga avsättningarna som de borgerliga partierna i mycket större utsträckning vill räkna in i måluppfyllelse, för att uppnå Nagoyamålen, alltså hur mycket mark vi ska skydda. Ifall vi använder oss av frivilliga avsättningar, och det kan väl vara en god idé, gör vi det för att uppnå politiska mål. Har vi då inte rätt att också ställa krav på kvaliteten på avsättningarna? Man ska till exempel inte kunna flytta runt mark eller bara ta mark som har väldigt låga biologiska nivåer. Ska vi inte ha någon form av krav på de frivilliga avsättningarna? Det är min andra fråga till . frågor bottnar i att vi har ganska olika syn på äganderätt, på brukanderätt. Jag är av uppfattningen att det man äger det vårdar man. Det menar jag att 330 000 skogsägare gör. Naturligtvis finns det enstaka skogsägare som inte tar sitt ansvar, och därför är det viktigt att vi skärper tillsynen. Jag redogjorde i mitt anförande för att vi nu gör just det.Redan i dag har i ökad utsträckning prioriterat tillsynsarbetet. Det går ju lite trender i det här. är allt fokus på rådgivning, ibland på tillsyn. Det är viktigt att det finns en balans mellan dem, och jag tror att är på väg att hitta just den balansen.När det gäller skydd av skog har en mycket hög andel strikt skyddad skog. Staten har alltså övertagit marken, ombildat den till exempelvis naturreservat och man får i princip inte bryta en pinne innanför området. Många andra länder har en mer liberal syn på skyddande av skog, och det är kanske det förespråkar. Det innebär ofta att brukande är tillåtet men får inte ske på precis det sätt som i den övriga, mer konventionellt brukade skogen.Vad avser de frivilliga avsättningarna tycker jag att det är viktigt att verkligen understryka värdet av dem och ge skogsägarna ett stort erkännande för det arbetet. De gör en enorm insats och faktiskt också en enorm investering i den biologiska mångfalden.Jag ser att min repliktid rinner ut, men jag återkommer gärna i min nästa replik, fru talman, till hur det mer exakt ser ut när det gäller de som frivilligt har avsatts. Jag vet inte, , om du behöver berätta så mycket för mig om hur det ser ut med de frivilliga avsättningarna. Det ser nämligen väldigt olika ut. Det går alltid att lyfta fram bra exempel, men tyvärr går det också att lyfta fram ganska dåliga exempel. Min fråga var ifall vi inte ska kunna ställa krav på de frivilliga avsättningarna så att de utgörs av representativa områden med någorlunda stor biologisk mångfald och så vidare.Det är intressant att du tillstår att det inom skogbranschen finns företag som inte sköter sig. Det är tyvärr så. Om vi tittar på undersökningar ser vi att så mycket som av avverkningarna inte uppfyller lagkraven. Då borde det vara rimligt att vi åtminstone hade sanktionsmöjligheter för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen så att vi kunde komma till rätta med problemen. Därmed skulle vi sätta en högre standard och det blev lättare för alla att följa den. Alla ska ju följa lagen, och det kan vi markera genom att införa sanktioner.Såvitt jag vet motsätter ni er det, vilket jag tycker är märkligt. Det blir nästan så att man låter dem som missköter sig smita undan utan att ta sitt ansvar. Det skulle jag också vilja ha svar på. Jag börjar där slutade. Det är inte så att vi motsätter oss sanktioner. Men vi motsätter oss en rättsosäker ordning. har vi inte på något sätt lyckats hitta en ordning som är rättssäker. Därför är det för mig alldeles självklart att vi inte ska införa sanktionsmöjligheter. I stället är det viktigt att gör som de gör , nämligen försöker driva enskilda fall till domstol, dels för att förtydliga praxis, dels för att sätta åt dem som inte tar sitt ansvar.Vad gäller de frivilliga avsättningarna har tittat på värdet. Det finns som sagt ungefär 1,1 miljon hektar frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark nedan den fjällnära gränsen. Av dem har 647 000 väldigt högt utvecklade naturvärden, alltså höga biologiska värden som verkligen är värda att skydda. 143 000 har en utvecklingspotential. Det är hyfsat höga värden där , och man ser att de kan växa ytterligare. Sedan finns det som är restaureringsskogar, där det krävs aktiva åtgärder och långsiktighet.Om du kommer till skogsbrukare i mina trakter i kan du naturligtvis få se många fastigheter som bara består av planterad gran. Ditt svar till de skogsbrukarna är att det inte är någon idé att de avsätter någonting, eftersom skogen inte har några höga naturvärden. Jag tycker för min del att det är utmärkt att de avsätter av sin mark och till exempel vidtar åtgärder för att gynna lövskog, vilket vi har brist på . Men de höga naturvärdena syns inte , i övermorgon, eller , utan kanske . Likväl är det bra att skogsägarna gör detta. Jag nämnde i mitt anförande att jag har försökt träffa många med intressen i skogen. Några som jag har träffat driver mindre skogsvårdsföretag som jobbar med gallring, röjning och återplantering. Det är viktiga uppgifter. En av dem berättade för mig att hans företag inte längre lämnar anbud på skogsplantering, eftersom det enligt hans sätt att se på detta har blivit omöjligt att konkurrera om man vill att arbetstagarna ska ha sjysta villkor. Enligt honom är det i vissa fall så att människor utnyttjas för de här uppgifterna med usla villkor och att det kan leda till att priserna dumpas.Det här tycker jag känns bekymmersamt. Från Socialdemokraternas sida har vi lanserat förslag för ordning och reda på arbetsmarknaden. Just den här företagaren välkomnade dessa förslag.Nu är jag lite nyfiken, fru talman. Hur ser och på detta? Har ni sett den här problematiken inom skogsbranschen? Är ni möjligen beredda att stödja några av våra förslag? har vi en diskussion om skogspolitiken och kanske inte så mycket om arbetsmarknadens villkor och arbetsmarknadslagstiftningen. Men jag har sett de här problemen. I grunden handlar det om att vi har väldigt många jobb i skogen som svenskar inte vill ta på sig. Vi har jättemånga arbetslösa svenska ungdomar som inte vill gå ut i skogen och plantera eller röja. Det ser jag som ett stort problem, eftersom vi har en hög ungdomsarbetslöshet i . Därför är det viktigt att vi fortsätter arbetet med att göra det mer lönsamt att arbeta och stärker drivkrafterna att komma i arbete.Socialdemokraternas förslag till ordning och reda på arbetsmarknaden är väl snarare i mångt och mycket förslag om stängda gränser. Man vill inte att arbetsgivaren ska bedöma vilket behov av arbetskraft han eller hon har. I stället ska fackföreningsrörelsen sitta på ett kontor och avgöra det. För min del är det alldeles självklart att det måste vara upp till varje arbetsgivare att bestämma om man vill rekrytera från utlandet. Men det är jätteviktigt att vi har kontroll, uppföljning och skatteregler som gör att det är sjysta villkor mellan företag och naturligtvis för dem som kommer hit och arbetar. Men vi har sett hemska exempel, bland annat med något företag som hade arbetskraft från , vill jag minnas. Det var verkligen fruktansvärt, och sådant vill vi inte se. Det här handlar absolut inte om stängda gränser. Sjysta villkor på arbetsmarknaden betyder för mig sjysta villkor för alla som jobbar på arbetsmarknaden. Det har ingenting att göra med varifrån man kommer.Nya har sagt att man värnar den svenska modellen. Det här är en marknad som jag tycker vittnar om att villkoren inte är sjysta. Det hör ihop med skogspolitiken, för det handlar om att vi vill att många ska vilja ta de här jobben , och det är klart att det inte är så lockande om man ser att villkoren ständigt försämras inom branschen. Det är bekymmersamt om våra företagare ser att det är omöjligt att ens lägga anbud då det i vissa fall går till på det sätt som du själv nämner.Detta tycker jag att vi har ett ansvar att göra någonting åt. Vill nu inte stödja våra idéer kring hur det ska göras tycker jag att det skulle vara intressant om presenterade någon form av lösning på hur vi ska komma till rätta med det här. Jag tror inte att man hjälper någon som kommer från ett annat land och är i behov av jobb genom att säga: Du är inte välkommen att öka fackföreningsrörelsens makt.Det är min bestämda uppfattning att de förslag som Socialdemokraterna lagt fram tyvärr snarare är ett uttryck för ökad protektionism och en vilja att stänga gränserna. Retoriken liknar ibland ett annat partis. Detta vänder jag mig kraftigt emot.Mitt och alternativ är en skattemyndighet som prioriterar kontroll av branscher med stora problem. Tyvärr är skogsnäringen en bransch som är lite extra utsatt, precis som till exempel hotell- och restaurangnäringen.Vi är absolut öppna för justeringar av den arbetskraftsinvandringsreform som vi har genomfört. Det kan bli ännu mycket bättre. Vi har gjort en del justeringar, och mer kan säkert göras. Men för mig är det jätteviktigt att stå upp för öppna gränser. För mig är det lika självklart att några kan komma från och jobba i som att svenska ungdomar söker lyckan i eller . Jag tänkte att vi skulle prata lite om lagar och regler.Långt innan jag och kom in i politiken fanns det politiker som tyckte att de visste bättre än den enskilda skogsägaren hur denne skulle sköta sin skog för att få en så lönsam skog som möjligt. Det tycker inte jag är politikens roll. Jag tycker att den enskilda skogsägaren ska få utforma sitt skogsbruk utifrån sina mål för ägandet. Det kanske inte ens är högsta lönsamhet som är målet. Men om det är det ska man kunna välja de metoder man tror på, under förutsättning att man inte skadar miljön på ett orimligt sätt.Det är ungefär samma regler som vi har för andra verksamheter. Det är ingen som talar om för någon hur man ska tillverka skor. Däremot finns det vissa regler för vad man får släppa ut i luft och vatten och så vidare. Jag tycker att det är en ganska rimlig princip också inom skogspolitiken. Vi sätter upp ramar för de miljömässiga kraven och lämnar i övrigt stor frihet åt skogsägaren.Jag undrar vad i det här resonemanget det egentligen är som vänder sig emot. företräder ett parti som annars brukar prata ganska mycket om lag, rätt, fängelsestraff och sådana saker. Hur kommer det sig att det just på skogsområdet inte ska finnas några straff om någon gör fel? Man ska helst inte ha några regler heller, låter det som . kanske jag hårdrar det lite. Men det här är inte bara en akademisk fråga. Vi ser i uppföljningar att det är många avverkningar som inte lever upp till lagens krav. Då tycker jag inte att det är konstigt om man från politiken, utan att vilja ta till kommunism och sådana saker, vill ha vissa regler samt sanktioner mot dem som inte följer dem, på skogspolitikens område precis som på andra områden. När man hör låter det som att bara vill göra lite småjusteringar här och där i lagstiftningen. Men sanningen är att man vill göra enorma inskränkningar i brukanderätten. Man har till exempel synpunkter i detalj på hur skyddszonerna intill vatten ska se ut. Man vill också införa restriktioner för brukandet av tätortsnära skog, som utgör en miljon hektar.Man får fundera på vad det får för konsekvenser. Min uppfattning är att vi har en lagstiftning. Det är inte carte i skogen, utan vi har en ram som vi har beslutat om här i . Vi ger skogsägarna frihet att navigera inom den ramen och utforma sitt brukande efter sina målsättningar.De målsättningarna kan skilja sig åt, precis som nämner. Någon har ekonomin som det absolut främsta målen. Någon är jaktintresserad och bedriver en skötsel för att maximera möjligheterna till jakt. Någon annan tycker att det viktigaste är att bruka skogen så att trakterna kring där man bor är estetiskt tilltalande, att man har bra möjligheter till svampplockning eller vad det nu kan vara.Min uppfattning är att den svenska modellen med frihet under ansvar har tjänat oss väl. Den har levererat stora förbättringar när det gäller miljöhänsyn, och det är en modell som tar oss närmare våra miljökvalitetsmål. Jag är tveksam till att man då ska bryta ett vinnande koncept. Det är inte alla som tycker att det vinnande konceptet har tagit oss hela vägen i mål. säger att vi inte kommer att klara miljömålet Levande skogar med nuvarande politik, och man säger att miljöhänsynen inte är tillräckligt god i skogen såsom det är i dag.Det har diskuterats om de exakta siffrorna i polytaxinventeringar är pålitliga. Men de kommer ändå fram till att runt en tredjedel av avverkningarna inte klarar kraven. Även om det nu inte är exakt en tredjedel är det en tillräckligt stor siffra för att man ska fundera på om vi behöver göra någonting mer.Frågan är om vi bara lite allmänt ska säga: Var snälla mot skogen, och sedan lämna stor frihet. Det skulle man kunna göra om man tänker att man heller inte ska ha några som helst sanktioner för den tredjedel eller där i krokarna som inte gör som de ska.Men om man ändå tycker att det är rimligt att det finns sanktioner mot den som bryter mot lagen måste man för rättsäkerhetens skull ändå vara lite tydligare med vad det innebär att vara snäll mot miljön.Det är därför som man kan behöva precisera lite tydligare: Vad innebär det för hänsyn mot vatten, körskador, hänsynskrävande biotoper och så vidare? Man kan behöva vara tydligare med att spalta upp vad som förväntas av en som skogsägare. Det ger också en tydlighet för den enskilde skogsägaren.Varje skog är unik. Där hamnar man i en svår balansgång som lagstiftare och reglerare. Det handlar om hur man kan ge tydliga besked om vad som ska göras utan att hamna i någon sorts detaljreglering som blir oöversättbar till just min unika skog som ser ut på det här sättet.Jag tänker egentligen fråga: Hur ser på detta? Har du den enkla lösningen, eller är det bara att luta sig tillbaka och tycka att det nog är ganska bra som det är? Nej, jag har inga enkla lösningar, av den enkla anledningen att det inte finns några. Skogen är väldigt komplex. Det är stora arealer. Vi talar om 330 000 skogsägare.Vi har stora skogsägare, och vi har små skogsägare. Vi har skog intill vatten, och vi har skog intill tätorter. Vi har blandskogar, och vi har skogar som är typiska contortaplanteringar. Det finns väldigt stor mångfald i skogen. Därför finns det inga enkla lösningar.Jag ska komma med ett litet avslöjande här i kammardebatten, om fru talmannen tillåter. Omloppstiderna i skogen är väldigt långa. Förändringar i skogen tar väldigt . Faktum är att den största delen av den svenska skogen kanske inte ens har blivit påverkad av den skogsvårdslag som vi har i dag.Den beslutades om 1993 och trädde i kraft . Det är inte så att varje skogsägare är ute och påtar i sin skog . Man gör en gallring, och sedan återkommer man kanske 25, senare och gör en ny gallring. Sedan går det ett antal decennier till, och så gör man en slutavverkning. Det är det typiska trakthyggesbruket.Många har inte gjort en gallring eller slutavverkning som har påverkats av den nuvarande skogsvårdslagen. Då tycker jag att man ska vara försiktig med att döma ut den. Jag tror att det behövs förändringar i den. Det har Miljömålsberedningen föreslagit. Några konkreta förändringar berättade jag om i mitt anförande som till exempel förstärkt tillsyn.Jag tycker att modellen med frihet under ansvar är viktig, och då måste man ha en välfungerande tillsyn. Där behöver vi bli bättre. behöver prioritera hårdare. Jag är också beredd att titta över påföljder och annat som kanske gör att polisen och åklagare skulle prioritera brott mot skogsvårdslagen i något högre utsträckning. Vi har återigen ett betänkande som omfattar ett område som vi kommer att få återkomma till . Skogspolitiken kommer att inrymmas under propositionen och betänkandet Biologisk mångfald ochekosystemtjänster. Därför kommer jag, fru talman, att hänvisa till detta framöver.Vad gäller skogsskydd slås det fast också i årets budgetproposition att "regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte skall avverkas utan skyddas som formellt skyddad skog eller frivilligt avsatta skogar".Folkpartiet har ofta lyft fram att vi tack vare många familjeskogsbrukare har bevarat såväl ekosystemtjänster som den biologiska mångfalden. Många privatskogsägare har ett långsiktigt syfte med sitt ägande, som i mångt och mycket handlar om att de vill efterlämna någonting till kommande generationer.Det handlar om ett förvaltande. Att utan krav på ersättning avstå av den produktiva skogen är imponerande. Det har betydelse för att vi ska kunna klara av att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar och också våra mål för internationella åtaganden. Men det ska medges att det är nödvändigt att transparensen kring de frivilliga avsättningarna förbättras.Fru talman! har i många sammanhang lyft fram det statliga skogsinnehavet där vi har velat ställa högre krav på att bland annat utnyttja innehav ännu mer både som utbytesskog och som avsättning för att särskilt förstärka ekosystemen och bevara till exempel de viktiga ädellövskogarna i södra var mycket nöjda över den trepartsöverenskommelse som slöts under dåvarande miljöminister ministerperiod där Sveaskogsinnehav skulle kunna nyttjas just som utbytesskog. Men vi är något mindre nöjda över utfallet. Enligt beror den dåliga måluppfyllelsen bland annat på bolagens krav men också på restriktiva policy.Fru talman! Här borde finnas en förbättringspotential men också en insikt från regeringen att medel för skötselåtgärder är viktiga då skötselåtgärder medför stor miljönytta. Här handlar det om både och.Fru talman! I samband med arbetet med skogsavsnittet i Miljömålsberedningen togs alternativa skogsbruksmetoder upp.