bet · H101TU19 · 2014-06-13 00:00:00 — Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att skyndsamt utreda hur kapacitetstilldelning och trafikledning kan bli mer effektiva, vilket är angeläget för att motsvara de krav och förväntningar som ställs på ett modernt och robust järnvägssystem. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:T302 av (S), 2013/14:T369 av och (båda S) och 2013/14:T533 av (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vissa resenärsfrågor med hänvisning till bl.a. de initiativ som har tagits av myndigheterna och branschen. Utskottet framhåller att utvecklingen av ett system som underlättar för resenärer och ett tryggt, säkert och tillgängligt transportsystem för alla är av stor betydelse. Jämför reservationerna 7 (S, SD) och 8 (MP, V). I motion 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 5 framhåller motionärerna att bör få ett tydligt uppdrag att samordna och prioritera de olika operatörernas tidtabeller och önskemål om tåglägen så att förseningar minimeras och spåren utnyttjas effektivt. I motion 2013/14:T208 av (S) konstateras att passerar alltför många tågavgångar många mindre orter utan att stanna. Motionären framför att det är orter som skulle behöva ett tågstopp för att öka möjligheterna till arbetspendling. I motionen anges att för små kommuner och mindre orter ökar attraktionskraften när man väljer bostadsort om det finns möjlighet att ta tåget till jobbet. Motionären anser därför att det är viktigt att man ser över landets tåglinjer för att se vad man kan göra för att öka antalet tågstopp på mindre orter. I motion 2013/14:T218 av (MP) framförs i yrkande 1 att det är nödvändigt att förenkla biljettsystemen genom att införa ett gränssnitt för kommunikation för hela resan. Gränssnittet skulle kunna vara det mellan trafikorganisatören och resenären. Den nya aktören skulle lägga tidtabeller för all kollektivtrafik i hela landet med mål att alla nivåer av resandet samordnades. I yrkande 2 framförs att det bör tas initiativ till en förhandling mellan samtliga länstrafikhuvudmän och trafikutövare om att införa yrkespendlingskort som inte är låsta för pendling inom ett trafikområde. I motionen anges att ett sådant kort kraftigt skulle öka arbetskraftens rörlighet och därmed underlätta företagens kompetensförsörjning. I yrkande 3 framhålls att bör få tydliga direktiv om att prismodellen måste förändras så att det är förutsägbart vad en resa kostar och att prisskillnader kan uppfattas som logiska. I motion 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkande 8 framförs att bör få ett tydligt uppdrag att samordna och prioritera de olika operatörernas tidtabeller för att undvika förseningar och få plats med så mycket tåg som möjligt på spåren. I motionen anges att prioriteringen ska utgå från resenärernas behov och ske i nära samarbete med operatören. I motion 2013/14:T481 av (S) yrkas att det behövs en översyn av det nuvarande systemet med flera huvudmän när det gäller resor med tåg. Som skäl för yrkandet framför motionären som exempel att ett bolag ansvarar för själva tågresan, ett annat för servicen av tågen och ett tredje för vänthallarna vid stationerna. Motionären menar att det behövs en samordning av de olika delarna så att resenären kan få enhetlig information och veta att hela resan hänger ihop. Utskottet vill inledningsvis framhålla att utvecklingen av ett system som underlättar för resenärer och ett tryggt, säkert och tillgängligt transportsystem för alla är av stor betydelse. Utskottet vill därför peka på att syftet med reformerna på järnvägs- och kollektivtrafikmarknaderna bl.a. har varit att skapa förutsättningar för att sätta resenärens behov i centrum. Genom en funktionsenlig befogenhet och en tydligare roll- och ansvarsfördelning ökar förutsättningarna för att aktörerna ska kunna fokusera på sin kärnverksamhet – kundnytta. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att reformen på kollektivtrafikområdet också bidrar till ökade möjligheter till samordning och på så sätt förbättringar för resenären. När det gäller motionsyrkanden om att underlätta för resenärer genom gemensamma biljettsystem och pendlingsmöjligheter vill utskottet framhålla att det delar motionärernas uppfattning om att det är viktiga frågor. Denna uppfattning delas även av statsrådet som i interpellationsdebatt (2013/14:101) framförde att det behöver bli enklare för resenärer som reser kollektivt över länsgränser eller när resan innebär byten mellan buss och tåg. Statsrådet framförde vidare att resenären på ett enkelt och tydligt sätt bör få en överblick av olika resealternativ, kunna jämföra tider och priser och kunna boka och få biljetter för hela resan. Statsrådet framhöll att om lösningar inte kan nås på frivillig väg kan det bli aktuellt med ytterligare lagkrav för att göra det enklare för resenärerna att resa kollektivt i . Utskottet är positivt till statsrådets bedömning och uttalandet att det kan bli aktuellt med lagkrav om inte frivilliga lösningar kan nås. Utskottet har även tidigare välkomnat att regeringen har uttryckt att den noga kommer att följa utvecklingen inom området och vid behov vidta åtgärder. Regeringen har i proposition 2009/10:200 Ny kollektivtrafiklag framhållit att i händelse av att ett samordnat betalsystem inte kommer till stånd på annat sätt avser regeringen att återkomma med förslag till lagstiftning om bl.a. krav på anslutning till ett gemensamt system. Trafikanalys har i rapporten av marknadsöppningar i kollektivtrafiken (rapport 2013:13) pekat på fördelen med att branschen själv utvecklar ett biljettsystem. I rapporten framhålls att ett biljettsamarbete är en central faktor i ett kollektivtrafiksystem, men också att biljettsamarbeten kan vara hämmande ur konkurrenssynpunkt. Trafikanalys framhåller att krav från det offentliga om en obligatorisk medverkan bör undvikas, eller åtminstone inte vara mer omfattande än nödvändigt. Utskottet vill vidare peka på att Utredningen om järnvägens organisation i delbetänkandet En enkel till framtiden? har rekommenderat att bl.a. följande utreds; möjligheten att ålägga branschens aktörer att ansluta sig till Resplussystemet, att t.ex. genom Samtrafiken och etablera en gemensam internetbaserad portal för information och biljettförsäljning, som komplement till aktörernas egna system, biljettförsäljningssystemet Linkons nuvarande ställning och alternativen till SJ AB:s ägarskap, med särskilt beaktande av konsekvenserna för hantering av internationella biljetter. påbörjades ett utredningsarbete inom om information om och bokning och biljettförsäljning av kollektivtrafikresor. Regeringen anger att eftersom frågan handlar om fler trafikslag än järnväg bör den i stället för att ingå i det fortsatta uppdraget för Utredningen om järnvägens organisation hanteras i särskild ordning. Utredningsarbetet ska titta på möjligheten att ålägga branschens aktörer att tillhandahålla data som gör det möjligt att bygga system för information, bokning och biljettförsäljning vid kollektivtrafikresor och på så sätt skapa förutsättningar för användarvänliga tjänster som underlättar för resenärerna att resa kollektivt. Utredaren äger också möjlighet att föreslå andra regeländringar eller regleringar som påskyndar implementeringen av ett sådant system, tillvarata erfarenheter från eller andra relevanta länder, ta ställning till om det bör tydliggöras att trafikföretagens skyldighet att lämna information om sitt trafikutbud till det gemensamma systemet för trafikantinformation även omfattar trafik i realtid, samt bedöma om och eventuellt andra funktioner eller resurser inom eller dess dotterbolag bör särskiljas för att säkerställa konkurrensneutrala förhållanden. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att utskottet var på besök hos . Bolagets VD meddelade då bl.a. att låter andra järnvägsbolag använda SJ AB:s webbsida till att sälja kompletterande men inte konkurrerande biljetter. Det framhölls att är positivt inställt till ett breddat ägarskap av Linkon. Utskottet vill vidare framhålla att det välkomnar de initiativ som har tagits inom branschen. X2AB arbetar i nära samverkan med de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, länstrafikbolagen, trafikföretagen och berörda statliga myndigheter för att skapa samsyn i branschen om hur biljett- och betallösningar i kollektivtrafiken kan utvecklas och fungera. Målet är att resenären ska uppleva att det är enkelt att planera och köpa sin resa i kollektivtrafiken oavsett om man reser lokalt, regionalt eller nationellt. X2AB genomförde en inventering av nuläget och problemområden kring biljett- och betalsystem inom kollektivtrafiken i . Ett av målen med projektet är att ta fram en nationell reseplanerare med köpfunktion , eller så snart det är möjligt. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även lyfta fram att branschen genom det gemensamma Samtrafiken i bl.a. samordnar Resplus, ett samarbete som framför allt består av ett gemensamt regelverk och försäljningsnätverk för biljetter som kombinerar flera företag eller färdmedel. Vidare har Partnersamverkan för en fördubblad kollektivtrafik tagit fram en handbok om betalsystem: Samordning av betalsystem – Praktisk handledning och checklista. fungerar just som en praktisk vägledning och checklista när två eller flera aktörer vill ha ett biljettsamarbete. Utskottet har även tagit del av Tillsammans för tåg som är ett samarbete mellan järnvägsbranschens aktörer. Samarbetet innebär att hela järnvägssystemets funktion sätts i fokus, och samverkan ska bidra till att öka punktligheten. Arbetet för att förbättra punktligheten sker systematiskt och långsiktigt och görs synligt och transparent. utvärderar aktörerna arbetet och redovisar resultatet på en resultatkonferens. Den första uppstartskonferensen hölls . De parter som deltar i samarbetet är – förutom – Jernhusen, , Swedtrain, Järnvägsentreprenörerna och Svensk Kollektivtrafik. När det gäller motionsförslag om att förbättra möjligheterna till arbetspendling vill utskottet peka på att statsrådet , bl.a. en interpellationsdebatt (2012/13:113) , har framhållit att för näringslivets möjlighet att växa och utvecklas är minskade avstånd för arbetspendling och förbättrad rörlighet på arbetsmarknaden viktiga. Utskottet har vidare tagit del av att i regeringens antagna beslut om fastställelse av en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 anges att inriktningen för planen är att skapa förutsättningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och hållbart transportsystem som tillgodoser näringslivets och medborgarnas behov av arbetspendling och av godstransporter i alla delar av landet. Regeringen framhåller att av de investeringsprojekt som ingår i den nationella transportplanen bidrar nio av tio till förbättringar för arbetspendlingen. Detta innebär att kapaciteten och framkomligheten i transportsystemet kommer att öka, som flaskhalsar byggs bort, vilket leder till att sårbarheten i våra väg- och järnvägsnät minskar. Detta leder till fler, snabbare och punktligare resor, vilket underlättar arbetspendlingen. Utskottet välkomnar detta. Med hänsyn till pågående utredningsarbete avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:T208 av (S), 2013/14:T218 av (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:T481 av (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om europeisk järnvägssamordning. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår inom EU med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem och framhåller att en öppen och konkurrensutsatt europeisk järnvägsmarknad kommer att innebära positiva effekter för resenärerna. I motion 2013/14:T305 framför (S) att regeringen aktivt bör driva frågan om en gemensam järnvägspolitik och en gemensam teknisk standard på järnvägarna i . Som skäl för yrkandet anför motionären att det råder stor enighet om vikten av att kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. Biltrafiken innebär även att trängseln på vägarna runt om i är svår. Motionären menar att den betydligt miljövänligare järnvägen, som skulle kunna vara ett fullgott alternativ för långa godstransporter, är dåligt utbyggd och utnyttjad om man ser frågan i ett EU-perspektiv. I motionen anges att det saknas samordning inom järnvägstrafiken och att det även finns många tekniska hinder i vägen. Det krävs därför enligt motionären att EU tar ett ansvar för ett gemensamt järnvägssystem i . Med anledning av det aktuella motionsförslaget kan utskottet konstatera att det inom EU pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom . Järnvägstransporter över gränserna hindras av att den europeiska marknaden är uppdelad i nationella nät, som bygger på sinsemellan olika tekniska lösningar och som styrs av olika nationella regler. Utskottet vill framhålla att det inom EU har inrättats ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. Inom detta område finns regler om driftskompatibilitet, säkerhet, infrastrukturförvaltare och järnvägsmarknad. Det s.k. driftskompatibilitetsdirektivet syftar i huvudsak till att genom teknisk harmonisering och ömsesidigt erkännande av nationella tekniska regler underlätta för gränsöverskridande trafik genom att skapa en driftskompatibel och säker europeisk järnväg. Direktivet är genomfört i svensk rätt genom järnvägslagen och förordningar och föreskrifter meddelade med stöd av den. I direktivet anges vidare att det ska tas fram tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som anger vad som krävs för att uppfylla de väsentliga krav som finns angivna i direktivet. Specifikationerna delas in i olika delsystem, t.ex. trafikstyrning och signalering, infrastruktur och energi. Kommissionen har inom ramen för det fjärde järnvägspaketet kommit med ett nytt förslag till driftskompatibilitetsdirektiv. Europeiska järnvägsbyrån (ERA) driver utvecklingen av driftskompatibilitetsfrågor. Enligt den information utskottet har fått deltar Transportstyrelsen aktivt i ERA:s arbete om korsacceptans, godsvagnar, drift, trafikledning osv. Utskottet vill även lyfta fram att det inom EU har tagits beslut om att införa ett standardiserat trafikstyrningssystem på EU:s järnvägar, ERTMS. Syftet med ERTMS är att det ska bli enklare att köra tåg över landsgränser. Det bör även nämnas att det inom EU har beslutats om en förordning som trädde i kraft om att skapa nio godskorridorer i ett europeiskt järnvägsnät. berörs av en av godskorridorerna, sträckan ––––––, vilken ska vara klar för trafik . Syftet med godskorridorerna är att utveckla ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik. För respektive korridorer ska de berörda medlemsstaterna och infrastrukturförvaltarna bl.a. definiera ett ramverk för tilldelning av infrastrukturkapacitet i godskorridoren. Utskottet vill slutligen lyfta fram att deltar i projektet (for across Europe), vars syfte är att branschens aktörer genom partnerskap ska åstadkomma förbättrat trafikflöde och minskade förseningar. I projektet, som pågår , ingår bl.a. infrastrukturförvaltare från , , och . Inom projektet forskas om exempelvis förbättrade metoder för tidtabellsplanering. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2013/14:T305 av (S). Utskottets förslag i korthet bifaller motionsförslag om statistik och ger regeringen till känna att den bör utreda hur tillgången på tillförlitlig och offentlig statistik över punktlighet ska säkerställas liksom möjligheterna att offentliggöra statistiken över resande. Jämför reservation 9 (M, FP, C, KD). I motion 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8 framförs att motionärerna vill inrätta ett oberoende statistikorgan för att verkligen få fram jämförbara data av hög kvalitet. Motionärerna konstaterar att resandestatistiken räknas som en affärshemlighet. Motionärerna framhåller betydelsen av att resestatistik blir offentlig och vikten av oberoende och tillförlitlig punktlighetsstatistik. Utskottet vill betona att tillgänglig och tillförlitlig statistik över resande och punktlighet är av stor vikt. Statistiken är av betydelse inte minst som underlag vid statliga och regionala aktörers transportplanering och utgör dessutom ett centralt underlag för planering av både drift och underhåll samt större nyinvesteringar. Utskottet anser därför att det är angeläget att statistiken över resande blir offentlig. Utskottet vill i sammanhanget också särskilt understryka vikten av tillgång till punktlighetsstatistik som är oberoende och tillförlitlig. Utskottet anser därför att det även bör inrättas ett oberoende statistikorgan för att verkligen få fram jämförbara data av hög kvalitet. I sammanhanget kan konstateras att statistik över resande räknas som en affärshemlighet. Utskottet vill framhålla att även Utredningen om järnvägens organisation i sitt betänkande En enkel till framtiden? (SOU 2013:83 s. 196–198) har pekat på att det från flera håll har framförts att bristen på och tillgängligheten till statistik och även information från andra typer av uppföljning är ett betydande problem. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet motion 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8 och föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hur tillgången på tillförlitlig och offentlig statistik över punktlighet kan säkerställas liksom möjligheterna att offentliggöra statistiken över resande. Regeringens skrivelse om tågförseningar Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om tågförseningar (skr. 2013/14:201) till handlingarna. I regeringens skrivelse 2013/14:201 om tågförseningar redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i granskningen av om regeringen har gett myndigheterna och aktörerna på järnvägsmarknaden förutsättningar och incitament som bidrar till järnvägens punktlighet (RiR 2013:18). Innehållet i skrivelsen har redovisats i tidigare avsnitt i detta betänkande. Med vad utskottet har anfört i detta betänkande föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse om tågförseningar (skr. 2013/14:201) till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Järnvägssystemets reglering, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi254 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2013/14:T8 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:T496 av m.fl. (S). För att nå de transport- och miljöpolitiska mål som har fastställts av och regeringen krävs det att tågtrafiken upprätthålls och utvecklas. Väl fungerande järnvägstransporter med hög kapacitet och tillförlitlighet är en förutsättning för att vårt moderna samhälle ska fungera. Att åka tåg ska vara ett enkelt, prisvärt och pålitligt resealternativ. För att det ska bli verklighet krävs enligt min uppfattning att avregleringar och privatiseringar inom järnvägen ersätts med ett gemensamt och sammanhållet järnvägssystem som sätter resenären och godstransportören i centrum. Jag befarar att en effekt av den genomförda avregleringen av järnvägen är att priserna är så pressade att kvaliteten har blivit lidande. Jag kan konstatera att tågförseningarna är en tydlig konsekvens av detta. Jag anser därför att järnvägen bör återregleras och att samhället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. Vad jag nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Samhällsuppdrag, punkt 2 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 9, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2013/14:T363 av m.fl. (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 10–12. Mot bakgrund av motionsförslagen om att ge , och samhällsuppdrag vill vi framhålla att staten har ett transportpolitiskt ansvar för en hållbar transportutveckling som bygger på en väl fungerande järnvägstrafik. I detta ligger att transportmarknaden ska organiseras och regleras på ett ändamålsenligt sätt, bl.a. på järnvägsområdet. Staten har också som ägare ett särskilt ansvar för att respektive bolag kan fullgöra sina åtaganden gentemot landets tågresenärer, järnvägsföretag och transportköpare. Vi anser det vara av stor betydelse att staten är en ansvarsfull ägare och ser därför positivt på att regeringen anser att det är av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, med värdeskapande som övergripande mål, vilket framgår av statens ägarpolicy . Vi vill vidare lyfta fram att regeringen i tilläggsdirektiven till Utredningen om järnvägens organisation har framfört bl.a. att järnvägssektorn präglas av en relativt stor andel statligt ägda företag. , , och ska alla agera på kommersiella villkor. Enligt direktiven finns det skäl att kartlägga för- och nackdelar med det statliga ägandet på den nu öppna järnvägsmarknaden, och särskilt frågan om de statliga företagens verksamhetsmål innebär en risk för störningar i marknadens funktionssätt. Enligt direktivet ska utredaren bl.a. – föreslå hur ett förtydligande av roller och ansvarsområden inom sektorn kan åstadkommas – utvärdera hur tidigare och pågående samarbetsprojekt mellan sektorns aktörer har fungerat – föreslå hur sektorns aktörer kan motiveras till, eller vid behov omfattas av, ökade krav på utvecklade former för samarbete, inklusive i kommersiella relationer, i syfte att skapa förutsättningar för effektivisering av viktiga funktioner och processer – utreda behovet av att etablera en funktion för en samordnad beredning av en del långsiktiga och strategiska frågor som kräver ett aktivt deltagande av järnvägens aktörer – analysera de statliga företagens roll och ställning på marknaden och hur det statliga ägandet påverkar förutsättningarna att utveckla väl fungerande marknader. Mot bakgrund av den pågående utredningen om järnvägens organisation ställer vi oss mycket frågande till att inte invänta resultatet av utredningen. Vi vill också peka på att EU:s kollektivtrafikförordning anger att om en behörig myndighet ställer krav på ett järnvägsföretag om ett visst utförande av kollektivtrafik som företaget annars inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor, betraktas dessa krav som allmän trafikplikt (krav om allmännyttig kollektivtrafik). En behörig myndighet ska enligt samma förordning ingå avtal med det berörda företaget om den ersättning företaget ska få för att det lever upp till den allmänna trafikplikten. Vi vill vidare påminna om att det är de regionala kollektivtrafikmyndigheterna eller och de upphandlade operatörerna som reglerar var och hur den allmännyttiga persontrafiken på järnväg ska utföras. Vi menar därför att det enligt nu gällande regelverk inte är lämpligt för staten att genom ägarstyrning av påverka vilken allmännyttig persontrafik på järnvägen som bör tillhandahållas. Utskottsmajoritetens förslag ter sig mot denna bakgrund som ytterst olämpligt. Vi vill även framhålla att respektive bolag är en av flera aktörer på järnvägsmarknaden och bedriver sin verksamhet på affärsmässig grund. En vägledande princip bör därför vara att det ställs marknadsmässiga krav på bolaget för att skapa så jämlika förutsättningar som möjligt mellan statligt ägda bolag och privatägda bolag. Mot bakgrund av den pågående processen inom EU mot en järnvägsmarknad med öppet marknadstillträde vill vi påminna om att specifikt uppställda målkrav mot ett enskilt bolag skulle kunna verka konkurrenshämmande och strida mot principerna om fri konkurrens på lika villkor.