bet · H101MJU13 · 2014-03-17 00:00:00 — Regeringen lyfter fram att kemikaliepolitiken har genomgått en positiv utveckling inom EU och globalt även om ökningen av produktion och konsumtion av kemikalier och varor tillsammans med den alltmer globaliserade handeln är en stor utmaning. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning om en samlad strategi för en giftfri miljö för att förbättra förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och delar av generationsmålet. Strategin innehåller åtta etappmål för farliga ämnen och insatser för att nå målen. De åtta etappmålen är – etappmål om särskilt farliga ämnen – etappmål om kunskap om ämnens hälso- och miljöegenskaper – etappmål om information om farliga ämnen i varor – etappmål om utveckling och tillämpning av – etappmål om en effektivare kemikalietillsyn inom EU – etappmål om giftfria och resurseffektiva kretslopp – etappmål om att minska barns exponering för farliga kemikalier – etappmål om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. I de kommande avsnitten ges en beskrivning av respektive etappmål och redovisade insatser i förhållande till målen. Det behövs enligt utskottets mening en kraftsamling för att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö eftersom det är ett av de allra svåraste miljökvalitetsmålen att uppnå. Det är därför positivt att regeringen tillgodoser det behov som finns av att fastställa en strategi med åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Det är en samlad beskrivning av kemikaliepolitiken med mål och åtgärder för att nå målen presenterades (prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15). Med hänsyn till att kemikaliepolitiken har förändrats betydligt är en samlad strategi för kemikaliepolitiken både angelägen och önskvärd. Med det anförda föreslås att motionerna 2012/13:MJ229 (MP) yrkande 1, 2012/13:MJ455 (S) yrkande 14, 2013/14:MJ223 yrkande 1 (MP) och 2013/14:MJ452 (C) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om ett grönt kemikalieinstitut vill utskottet påminna om att ett likalydande motionsförslag avstyrktes i budgetbetänkandet Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (2013/14:MJU1). Därutöver vill utskottet hänvisa till att regeringen i den här behandlade propositionen redogör för forskningsprogram m.m. som rör grön kemi. Utskottet ser ingen anledning att ompröva sitt ställningstagande, varför motion 2012/13:MJ207 (V) yrkande 4 kan lämnas utan vidare åtgärd. Åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om åtgärdsplaner med bl.a. nationella förbud (S, V) och nationella regleringar på det icke-harmoniserade området (MP). Jämför reservation 2 (S, MP, V). I propositionen redovisar regeringen åtgärder för att nå de åtta etappmålen. Inledningsvis framhåller regeringen att det behövs bättre kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper. Detta är en grundläggande förutsättning för att kunna arbeta med att förebygga och minimera riskerna med farliga ämnen. Kunskapsbristen fortsätter att vara ett stort problem, och den är särskilt uttalad inom områden som rör risker för barns hälsa, hormonstörande ämnen, nanomaterial och kombinationseffekter. Tillgången till information om farliga ämnen i varor behöver också förbättras för alla berörda och under varans hela livscykel. Därigenom möjliggörs en säker hantering i alla led som yrkesmässiga upphandlare och konsumenter får en större möjlighet att göra informerade val. Regeringen framhåller att de hälsorisker som barn utsätts för genom att de exponeras för kemikalier behöver minska kraftigt. Detta kan bl.a. åstadkommas genom att vissa farliga ämnen fasas ut samt att regelverken och metodiken för riskbedömning anpassas så att större hänsyn tas till barns särskilda känslighet. Regeringen har avsatt särskilda resurser genom handlingsprogrammet giftfri vardag samt föreslagit att ytterligare medel avsätts . Utfasning och substitution av särskilt farliga ämnen bör enligt regeringen påskyndas. bör därför verka för att användningen av särskilt farliga ämnen så långt som möjligt fasas ut inom alla användningsområden. Även hormonstörande och kraftigt allergiframkallande ämnen bör räknas till gruppen särskilt farliga ämnen i alla relevanta regelverk. Regeringen framhåller att bör tillämpas och utvecklas på så sätt att substitutionsprincipen stärks. Det innebär att särskilt farliga och farliga ämnen i större utsträckning än vad som är fallet bör begränsas eller förbjudas och bytas ut mot säkrare alternativ. Det är vidare viktigt att bevakar att regelverket på kemikalieområdet tillämpas enligt intentionerna med reglerna, dvs. så att skyddet för människors hälsa och miljön stärks. För att underlätta prövningen och begränsningen av särskilt farliga ämnen bör det vara möjligt att behandla ämnen gruppvis utifrån kemisk struktur, egenskaper eller användningsområde. En sådan utveckling skulle innebära en kraftig effektivisering av kemikaliekontrollen. Tempot för att fasa ut och ersätta fler särskilt farliga ämnen behöver öka. kan, för att skydda människors hälsa och miljön och med hänsyn till effekter för företagens konkurrenskraft och den inre marknadens funktion, i enskilda fall behöva överväga proportionerlig nationell lagstiftning inom det icke-harmoniserade området. Det kan bidra till att initiera åtgärder på EU-nivå eller skynda på utvecklingen av EU-gemensamma åtgärder. Insatser behöver göras i fråga om läkemedel, materialkretslopp och tillsyn. Vissa läkemedelssubstanser har egenskaper som gör att de kan orsaka skador när de släpps ut i miljön, oftast via avlopp. I förlängningen kan även människors hälsa påverkas, främst genom exponering via dricksvatten. Det finns vidare misstankar om att utsläpp av antibiotika i miljön kan bidra till ökningen av antibiotikaresistenta bakterier. för human- och veterinärmedicinska läkemedel bör därför utvecklas så att de tar större hänsyn till miljöaspekter. För att minska utsläppen av såväl läkemedelsrester som andra kemikalier i miljön är det även angeläget att utveckla och pröva ny teknik för avloppsrening. Användningen av återvunnet material bör vara säker ur hälso- och miljösynpunkt. Därför måste kretsloppen avgiftas, vilket bl.a. kräver att farliga ämnen inte återcirkuleras i kretsloppen vid återvinning. För att åstadkomma giftfria och resurseffektiva kretslopp behövs en strategi på EU-nivå. Ett led i EU-strategin bör vara att regelverken för kemikalier och avfall ses över och samordnas på ett bättre sätt. För att regelverket på kemikalieområdet ska få avsedd effekt krävs en stark och effektiv tillsyn. Tillsynen inom EU kan bl.a. utvecklas och stärkas genom ökad samverkan mellan unionens medlemsländer. Inom ramen för tillsynssamverkan kan metoder och verktyg utvecklas och gemensamma prioriteringar beslutas. Riskerna med farliga ämnen i varor behöver minska, enligt propositionen. Riskerna är bristfälligt reglerade jämfört med vad som gäller för kemiska produkter. Bristerna gäller såväl tillgången till information som villkoren för att få använda farliga ämnen i varor. Det är viktigt att fortlöpande arbeta för att minska människors exponering för farliga ämnen i varor. För att samhällets insatser ska användas effektivt bör arbetet fokusera på vissa varugrupper. Prioriteringen bör ligga på sådana varugrupper som många människor kommer i kontakt med, i synnerhet särskilt känsliga grupper som barn, samt varugrupper som används i stora volymer och som genererar mycket avfall. Regeringen prioriterar särskilt fyra varugrupper, nämligen byggprodukter och inredningar, elektriska och elektroniska produkter, kläder och skor samt leksaker och andra produkter avsedda för barn. Arbetet med dessa varugrupper bör omfatta utveckling av regler och styrmedel såväl som insatser för att stödja och stimulera företagens frivilliga insatser när det gäller bl.a. substitution. Kemikalieinspektionen och andra berörda myndigheter har på regeringens uppdrag inlett dialoger med företag och branschföreträdare inom områdena textil, kosmetika och leksaker. Syftet med dialogerna är att stimulera företagen att gå före och byta ut farliga ämnen. Regeringen har även påbörjat ett påverkansarbete som syftar till att särskilda kemikalieregler för textilier ska införas på EU-nivå. Det är också angeläget att minska exponeringen via livsmedel och kosmetiska produkter. Livsmedel och dricksvatten tillhör de viktigaste exponeringsvägarna för ämnen som kan skada människors hälsa. Därför behövs särskilda insatser när det gäller material som kommer i kontakt med dricksvatten, livsmedelsförpackningar samt vissa ämnen som förekommer som föroreningar i livsmedel. Insatserna innefattar att analysera behovet av nya regleringar och gränsvärden alternativt att se över befintliga sådana. Det gäller exempelvis gränsvärden för vissa metaller i barnmat. En del av dessa insatser har redan påbörjats inom ramen för handlingsplanen för giftfri vardag. Poly- och perfluorerade ämnen samt kadmium är ämnen där exponeringen till stor del sker via livsmedel. Insatser i fråga om dessa ämnen bör prioriteras särskilt såväl nationellt som inom EU. Riskerna med allergiframkallande, antibakteriella och andra farliga ämnen i kosmetiska produkter bör minska ytterligare. Det är därför mycket välkommet att några tillverkare på eget initiativ har valt bort sådana ämnen. Berörda myndigheter bör fortsätta att främja liknande initiativ från företagen. bör vidare verka för att bestämmelserna om enskilda ämnen i EU:s kosmetikaförordning ses över regelbundet för att kunna anpassas till ny kunskap om risker. Insatserna inom EU är centrala i regeringens strategi för en giftfri miljö. avslutades förhandlingarna om ett nytt miljöhandlingsprogram för EU. har bl.a. bidragit aktivt till handlingsprogrammets målsättning om att en strategi för giftfri miljö som även omfattar giftfria materialkretslopp ska tas . Syftet med strategin överensstämmer med de ambitioner som uttrycks i de svenska etappmålen om farliga ämnen, dvs. att samordna de åtgärder som vidtas för att stärka kemikaliekontrollen, förbättra avfallshanteringen samt öka återvinningen och resurseffektiviteten. Vid sidan av insatser för att förbättra och dess tillämpning behöver styrmedel och strategier utvecklas på global nivå. Beslut i internationella och globala forum blir allt viktigare i en värld där produktionen och konsumtionen av kemikalier och varor i allt större utsträckning är gränsöverskridande och komplext sammankopplad. Initiativet – 8 steg på vägen – På väg mot en hållbar hantering av kemikalier bör vägleda insatser i det globala arbetet. Initiativet, som tillkom på förslag av , anger de åtta mest prioriterade områdena för att nå FN:s mål för kemikaliepolitiken till 2020. Särskilt fokus bör läggas på tre av initiativets områden, nämligen tillgången till information om farliga ämnen i varor, kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer samt stärkt miljöförvaltning inom området kemikalier och avfall. bör vidare driva på för att fler ämnen regleras genom existerande konventioner. Forskning och kunskapsuppbyggnad är grundläggande för att kunna fortsätta att utveckla kemikaliekontrollen. En samlad strategi för forskning som stöder arbetet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör därför utformas. Exempel på angelägna forskningsområden är barns särskilda känslighet för påverkan från kemikalier, risker med hormonstörande ämnen och nanomaterial samt kombinationseffekter. Forskning behövs också för att öka kunskapen om exponeringen för kemikalier samt förekomsten och flödena av kemikalier i samhället liksom om styrmedel. Forskning inom området grön kemi kan bidra till utvecklingen av ämnen med dokumenterat goda hälso- och miljöegenskaper, vilket kan underlätta utfasning och substitution av problematiska ämnen. Kemikaliereglerna är i hög grad harmoniserade inom EU, vilket innebär att utrymmet för nationella särregler är begränsat. Detta betyder att huvudfokus för insatser är att utveckla regelverket inom EU. Åtgärder i , inom EU och i internationella sammanhang samverkar på ett dynamiskt sätt inom området. Det finns ett visst utrymme för nationella regler. I undantagsfall, och med hänsyn till effekterna för företagens konkurrenskraft och den inre marknadens funktion, kan ha anledning att överväga proportionerlig nationell lagstiftning på det icke-harmoniserade området om en sådan reglering behövs för att skydda människors hälsa och miljön. I kommittémotion 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 1 efterfrågas ytterligare en åtgärdsplan för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. De åtgärder som regeringen presenterade i propositionen är enligt motionärerna otillräckliga för att nå målet, och det är bara kvar innan miljökvalitetsmålet Giftfri miljö ska vara uppnått. Även i kommittémotion 2013/14:MJ9 av m.fl. (V) yrkande 1 framhålls att regeringen skyndsamt bör återkomma med en åtgärdsplan för nationella förbud och begränsningar av kemikalier. Åtgärder behöver vidtas i närtid där man bedömer att EU inte kommer att reglera inom rimlig tid för att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö till 2020 ska kunna nås. Likaså framhålls i kommittémotion 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 1 att man behöver använda möjligheterna att genomföra nationell reglering på det icke-harmoniserade området. Regeringens strategi för att nå bl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och de åtgärder som redovisas för att nå målet är enligt utskottets mening en god grund för en offensiv kemikaliepolitik. Som framgått ovan omfattar regeringens strategi såväl åtgärder på EU-nivå när utrymmet för nationella särregler är begränsat som åtgärder i inom områden där det finns ett visst utrymme för nationella regler. Utskottet konstaterar att i undantagsfall, och med hänsyn till effekterna för företagens konkurrenskraft och den inre marknadens funktion, kan ha anledning att överväga proportionerlig nationell lagstiftning på det icke-harmoniserade området om en sådan reglering behövs för att skydda människors hälsa och miljön. Som regeringen framhåller i propositionen är det land som har varit mest pådrivande för att introducera substitutionsprincipen i EU:s miljölagstiftning. Detta har baserats på erfarenheter av tillämpning av substitutionsprincipen i nationell lagstiftning. finns substitutionsprincipen införd i EU-förordningarna om växtskyddsmedel och biocider samt i Reachförordningen och RoHS-direktivet, dvs. och rådets direktiv /65/EU av om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning. Det finns flera exempel där har infört egna förbud eller andra regleringar för ämnen och användningsområden och som senare har följts av en EU-reglering eller en reglering på global nivå. har t.ex. infört ett omfattande förbud mot användning av kvicksilver som bl.a. innebär att varor som innehåller kvicksilver inte får släppas ut på den svenska marknaden. EU har till viss del följt exempel och beslutat om förbud mot användning av kvicksilver i mätinstrument samt mot export av kvicksilver. Vidare undertecknades den globala Minamatakonventionen om användning av kvicksilver . Ytterligare ett exempel är det svenska förbudet mot användning av fosfater i tvättmedel och maskindiskmedel som infördes . Av regleringen på unionsnivå framgick att medlemsstaterna i avvaktan på en harmonisering fick behålla eller införa nationella bestämmelser för användning av fosfater i tvätt- och rengöringsmedel. Ett motsvarande EU-förbud började gälla för tvättmedel och kommer att börja gälla för maskindiskmedel 2017. införde vidare ett förbud mot användning av cancerframkallande, mutagena och reproduktionsstörande ämnen i tatueringsfärger. har tagit fram ett liknande nationellt förbud. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2013/14:MJ9 (V) yrkande 1 och 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 1. När det gäller frågan om en åtgärdsplan för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö konstaterar utskottet med tillfredsställelse att arbetet för att genomföra regeringens handlingsplan för en giftfri vardag fortsätter. Syftet är att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringen har gett Kemikalieinspektionen till uppdrag att ta fram och genomföra en sådan handlingsplan. I detta arbete ska ett ökat skydd för barns hälsa särskilt uppmärksammas. Kemikalieinspektionen har fått resursförstärkningar motsvarande fördelat på –2014. Vidare har beslutat om en ytterligare resursförstärkning till Kemikalieinspektionen för perioden –2020. förstärks Kemikalieinspektionens anslag med , vilket är en extra satsning på handlingsplanen utöver tidigare beslutade . får även och för att utveckla konsumentinformationen på kemikalieområdet. Vidare får en förstärkning med för arbetet med kemikalier och livsmedel. –2020 tillförs ytterligare till dessa myndigheter för deras arbete med handlingsplanen. Handlingsplanen för en giftfri vardag innebär en stärkt satsning nationellt, inom EU och internationellt och tar bl.a. sikte på – att agera för förbättrad kunskap, t.ex. med avseende på hormonstörande ämnen, kombinationseffekter och nanomaterial – att effektivisera arbetet inom framför allt Reachförordningens tillämpning för att snabba på identifiering, begränsning och utfasning av farliga kemikalier – att intensifiera arbetet med att ta bort hälsoskadliga kemikalier i livsmedel, t.ex. kadmium och rester från bekämpningsmedel – bättre information om kemikalier i varor till konsumenterna – ökad varutillsyn och bättre kontroll av farliga ämnen i varor – att initiera och stödja frivilliga initiativ för att begränsa, fasa ut och ersätta farliga kemiska ämnen och då prioritera dialog med branscher, bl.a. för att öka kunskapen och för att branscherna ska sätta upp uppföljningsbara utfasningsmål. Kemikalieinspektionen ska löpande under uppdragets längd analysera och föreslå förändringar i relevant lagstiftning och relevanta konventioner i syfte att stärka regleringen av kemikalier. I likhet med regeringen anser utskottet att de fortsatta insatserna inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag är en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Motionen 2013/14:MJ8 (S) yrkande 1 bör därmed kunna lämnas utan vidare åtgärd. Ekonomiska styrmedel och skatter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kemikalieskatt (S, MP), att skatten på kadmium i handelsgödsel bör återinföras (MP) och skatt respektive undantag för skatt på bekämpningsmedel (MP). Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) och 4 (MP, V). Regeringen konstaterar att kemikalieområdet traditionellt styrs genom regelstyrning. Reglerna är oftast harmoniserade inom EU och lämnar begränsat utrymme för nationella åtgärder. Det är därför intressant att närmare analysera om ekonomiska styrmedel kan fungera som komplement till regelstyrningen. Inom handlingsplanen för en giftfri vardag har Kemikalieinspektionen presenterat rapporten kan ekonomiska styrmedel komplettera regleringar inom kemikalieområdet? (rapport nr 1/2013). Detta är enligt regeringen ett första steg i analysen om ekonomiska styrmedel. Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har en stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå målen på miljöområdet. De kan gynna miljöanpassade alternativ, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. De är därmed även substitutions- och innovationsdrivande och har en potential att verka tillväxt- och sysselsättningsfrämjande. Ett område där det finns ett särskilt behov av att närmare analysera förutsättningarna för att använda ekonomiska styrmedel är direkt exponering och diffus spridning av hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. I propositionen uppger regeringen att en särskild utredare ska tillsättas för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av, eller risken för, exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen i t.ex. kläder och hemelektronik. I kommittémotionerna 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 11 föreslås att den utredning som regeringen tillsatt om ekonomiska styrmedel ska få till uppdrag att utforma förslag till en kemikalieskatt. I den sistnämnda motionen (yrkande 9) begärs att skatten på kadmium i handelsgödsel återinförs. Vidare föreslår motionärerna att undantaget från bekämpningsmedelsskatt för träskyddsmedel ska tas bort (yrkande 10). Motionärerna anser också att det finns ett behov av att skärpa och differentiera skatten på bekämpningsmedel eftersom användningen av kemiska bekämpningsmedel har ökat i det svenska jordbruket (yrkande 19). Utskottet välkomnar att regeringen nu har gett en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet. Huvudmotivet för de ekonomiska styrmedeln ska enligt direktiven vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper, t.ex. kläder och hemelektronik. En utgångspunkt för arbetet bör vara att reglerna ska vara enkla att tillämpa och kontrollera och inte medföra gränshandelsproblem eller på annat sätt stå i strid med eller internationella åtaganden. Utredaren ska redovisa miljö- och hälsoeffekter och andra samhällsekonomiska konsekvenser. Om utredaren bedömer det lämpligt att införa en skatt eller annat ekonomiskt styrmedel, ska utredaren presentera ett förslag på hur en sådan skatt eller ett sådant styrmedel tekniskt ska utformas och lämna författningsförslag samt redovisa eventuella offentligfinansiella effekter. Uppdraget ska redovisas (dir. 2013:127). När det gäller skatt på bekämpningsmedel regleras denna fråga i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel. Där anges att skatt ska betalas med för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Skatten betalas när bekämpningsmedel omsätts eller tas i anspråk inom landet. Med bekämpningsmedel avses ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskador eller olägenheter för människors hälsa, förorsakade av växter, djur, bakterier eller virus. Skattskyldig är den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel eller från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. När skatten på bekämpningsmedel infördes var skattesatsen . Den nuvarande nivån på infördes . Kreosot och andra träskyddsmedel omfattas inte av skatten på bekämpningsmedel. När skatten infördes motiverades undantaget bl.a. med att skatten skulle få svåra konsekvenser för den svenska träimpregneringsindustrin. Frågan behandlades av i svar på en skriftlig fråga, 2012/13:221 Skattefrihet för kreosot, . I sitt svar konstaterade finansminister att mycket hade förändrats under de som gått sedan skatten på bekämpningsmedel infördes, och därför bereddes frågan inom . Enligt uppgifter från är frågan fortfarande under beredning. Utskottet vill också uppmärksamma att såväl skatten på bekämpningsmedel som undantagen från skatt har behandlats av skatteutskottet . Detta gäller också för frågan om att återinföra skatten på handelsgödsel, som behandlades av skatteutskottet då utskottet avstyrkte sådana motionsförslag (2013/14:SkU19). Utskottet anser att användningen av ekonomiska styrmedel för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör vara en central del i det fortsatta arbetet. Det är enligt utskottets mening väsentligt att man strävar efter den mest kostnadseffektiva åtgärdskombinationen för att uppnå önskade mål. Den utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier som regeringen nu har tillsatt gör det möjligt att få en allsidig belysning av ekonomiska styrmedel inklusive olika skatter för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. I avvaktan på det arbete som pågår föreslås därmed att motionerna 2013/14:MJ8 (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ11 (MP) yrkandena 9–11 och 19 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet