bet · H101SkU20 · 2014-02-24 00:00:00 — ska inte heller utan särskild anledning efterfråga vilken inställning en make har i frågan. Det lär oftast inte vara möjligt att utifrån tillgängliga uppgifter avgöra om det skulle ha funnits hinder mot äktenskapet. Det gäller med undantag för sådana hinder som underårighet och ett redan ingånget äktenskap. Det sagda innebär att tvång i princip kommer fram endast om någon part berättar om det för . Frågan är då om bör få en utökad skyldighet att utreda frivilligheten eller om i varje fall möjligheterna till utredning bör förbättras. I 23 § folkbokföringslagen (1991:481) föreskrivs att en anmälan enligt lagen ska göras skriftligen om inte annat anges. Om det finns särskilda skäl får begära att en anmälan eller en uppgift ska lämnas vid personlig inställelse. Enligt förarbetena ska endast sparsamt kräva anmälan vid personligt besök och endast i de fall då det är av väsentlig betydelse för en riktig folkbokföring. Personligt besök bör dock enligt förarbetena kunna begäras exempelvis vid invandring till , då ett besök kan vara nödvändigt på grund av språksvårigheter och oklara personuppgifter (prop. 1990/91:153 s. 138). Vidare gäller enligt 14 § förvaltningslagen (1986:223) att om en sökande, klagande eller annan part vill lämna uppgifter muntligt i ett ärende som avser myndighetsutövning mot någon enskild, ska han få tillfälle till det om det kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång. I andra fall bestämmer myndigheten om handläggningen ska vara muntlig. Myndigheten ska särskilt beakta att muntlig handläggning kan underlätta för enskilda att ha med den att göra. En möjlighet kunde vara att personligt besök blir obligatoriskt när det handlar om registrering av utländska äktenskap och att frågor då ska ställas kring frivilligheten. Ett sådant krav kan naturligtvis ställa till problem bl.a. om den ena maken befinner sig i ett annat land och avser att åberopa äktenskapet som grund för en ansökan om uppehållstillstånd. Det viktigaste argumentet mot en sådan lösning är dock att den skulle kräva att organiserar om sin folkbokföringsverksamhet på ett sådant sätt att den möjliggör ett personligt möte med alla som vill registrera ett äktenskap. Olägenheter och kostnader med en sådan omorganisation måste vägas mot de eventuella vinsterna. Vi bedömer att det är tveksamt om obligatorisk personlig inställelse och intervju skulle leda till att särskilt många fler fall av tvång skulle uppdagas. Som sägs i kap. 17 om utlänningslagen vågar de inblandade inte berätta för myndigheten om övergrepp eller påtryckningar. Och i fall då de vågar berätta vill de ofta inte stå fast vid uppgifterna på grund av riskerna för repressalier av olika slag. Obligatorisk personlig inställelse med intervju passar dessutom dåligt in i den masshantering av ärenden som det är fråga om. Ett alternativ är att parterna på en blankett som ges in i samband med begäran om registrering anmodas att intyga att äktenskapet har ingåtts med deras fria och fulla samtycke. Det är dock tveksamt vad ett sådant intygande skulle tillföra i praktiken. Den som har blivit tvingad till äktenskap torde i regel inte bli mer benägen att avslöja tvånget på grund av en sådan uttrycklig anmodan. Lösningen befriar inte parterna från bördan att stå för vad man har utsatts för, utan betonar ytterligare att det är upp till den enskilde att påtala tvånget. Vi förordar därför inte en lösning av detta slag. Vår slutsats blir att det inte har framkommit tillräckliga skäl för en ändring av reglerna om utredning i erkännandeärendena. Regeringen har aviserat att en proposition om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap samt tillträde till konvention om våld mot kvinnor kommer att lämnas till . I kommittémotion 2013/14:Ju422 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att tvångsäktenskap ofta innebär att släktingar till brottsoffret gör sig skyldiga till något eller några brott av kategorierna olaga tvång, misshandel, människorov, olaga hot eller t.o.m. människohandel och våldtäkt. Trots detta är det nödvändigt att markera ytterligare mot äktenskap som inte ingås frivilligt av båda parterna. Motionärerna föreslår att äktenskap som ingåtts utanför EU ska godkännas av eller innan de registreras av . Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap har i sitt betänkande (SOU 2012:35) övervägt om reglerna för utredning vid registrering av utländska äktenskap bör ändras, men inte funnit tillräckliga skäl för en ändring. Regeringen har aviserat att en proposition om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap kommer att lämnas till . Utskottet är inte berett att tillstyrka motionärernas förslag utan anser att regeringens förslag om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap nu bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk404 av m.fl. (S), 2013/14:Sk409 av m.fl. (S) yrkandena 5, 6 och 8, 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 21–24 och 2013/14:Sk424 av (S) samt 2013/14:Sk214 av (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 66 och 69–73 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 11. Vi socialdemokrater vill ha skatteregler som uppmuntrar långsiktigt företagande i . Vår bas- och exportindustri ska värnas. Därför har ganska generösa avskrivnings- och kvittningsregler. Men de företag som verkar i ska göra rätt för sig. Möjligheterna att flytta vinster till lågskatteländer och skatteparadis är för stora och utnyttjas allt intensivare. Det internationella regelverket kring redovisning och fördelning av vinstredovisning är överspelat och behöver skärpas och moderniseras. gjorde SVT en genomgång av hur mycket de 20 största koncernerna i betalade i bolagsskatt. I botten av listan finns sju koncerner som var nolltaxerare. Dessa sju betalade ingenting eller mycket lite i bolagsskatt 2010 trots att samtliga koncerner redovisade vinst till sina aktieägare . Det kan säkert finnas olika förklaringar och goda anledningar till att det ser ut som SVT beskriver för dessa enskilda koncerner. Det skulle t.ex. kunna bero på kvittningsmöjligheter, dvs. att företagen har ansamlade gamla förluster som man kvittar mot nya vinster. har generösa regler på det här området – nödvändigt för långsiktiga kapitalintensiva verksamheter – men det beror också på konstruktioner där man flyttar patenträttigheter och annat till särskilda bolag som skattar i skatteparadisen. Runt om i världen och inte minst i tar regeringar initiativ för att sätta stopp för skatteflykten. Förslagen från är en bra utgångspunkt. Vi vill att går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. Det är viktigt för , men också för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. måste vara en pådrivande kraft inom EU för att säkra skattebasen för välfärdsstaterna och för att utvecklingsländerna får de skatteinkomster de är berättigade till i den ekonomiska utvecklingen. En del i detta är att verka för ett spontant och multilateralt utbyte av uppgifter om ekonomiska tillgångar och inkomster baserade på dessa. bör verka för att skatteredovisningen i alla stater och statsliknande jurisdiktioner öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Problemet med flera skatteparadis är att de inte är regelrätta stater utan självständiga jurisdiktioner med andra formella kopplingar till något gammalt kolonialland. Företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma så att myndigheterna i alla stater får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. Det är den första förutsättningen för att varje respektive stat ska kunna bedöma om redovisningen i det egna landet är rimlig. har tagit ett sådant beslut och det är hög tid att ansluter. Inom EU finns det nu beslut om ett sådant krav för gruvindustrin, men kravet bör naturligtvis omfatta all internationell företagsamhet. innebär att företag tvingas redovisa per land som de är verksamma i för att det ska vara möjligt att se var vinsterna görs och vad multinationella bolag ska betala i skatt i ett land. presenterar bolagen endast en sammanslagen global redovisning på koncernnivå. Men borde kunna gå längre och kräva att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för allmänheten och inte enbart för medlemsländernas skattemyndigheter. Det är viktigt att man inte förbiser utvecklingsländernas betydelse i kampen mot skatteflykten – länder där kapitalflykt har stora och skadliga effekter för regeringar som redan kämpar med att kunna finansiera den offentliga sektorn. måste i högre grad omfatta den svåra situationen i utvecklingsländerna; ett globalt problem måste få en global lösning. Risken är, även om ambitionen är god, att man inte kommer till rätta med problemen. Den svarta ekonomin bland svenska företag är ett stort samhällsproblem som innebär att konkurrensen mellan seriösa och oseriösa företag snedvrids kraftigt på det seriösa företagets bekostnad och att staten går miste om mångmiljardbelopp i förlorade skatteintäkter. Den exakta storleken på den svarta ekonomin är okänd men man har uppskattat det till ett årligt skattebortfall till följd av svartarbete på 20–. Det är av stor vikt att lagstiftningen mot svartekonomin utformas så att den verkligen kommer åt fusket. Det förekommer signaler om att konkurrenssituationen för många av de från början alltigenom seriösa företagen blir så svår att de själva till slut frestas att överväga att bedriva en del av sin verksamhet svart för att överleva. Även de anställda drabbas av fusket, inte minst de anställda i den svarta sektorn som hamnar helt utanför socialförsäkringssystemet. Samhället har allt att vinna på att skapa skatte- och kontrollsystem som omöjliggör fusk, eller åtminstone stävjar en övervägande del av fusket; ökade intäkter, ett sundare företagsklimat och en förbättrad skattemoral ligger i frågans förlängning. Nyckeln till en effektiv bekämpning av den svarta ekonomin ligger i ett verkligt effektivt kontrollsystem kombinerat med kännbara sanktioner för dem som inte efterlever reglerna. behöver en förändrad lagstiftning mot svartekonomin som mer effektivt kan stävja skattefusket. Ett av viktigaste verktyg i arbetet mot svart arbetskraft och mot den organiserade brottsligheten lär vara analys av bankkonton. Det är centralt att kunna utreda frågan om var pengarna kommer ifrån och vart de går. I är bankerna skyldiga att lämna kontrolluppgift på alla bankkonton oberoende av om ränta utgått eller inte och oberoende av hur stor kapitalbehållningen är på bankkontot per . När den danske skattetjänstemannen därför analyserar ett bankkonto och ser att pengar har överförts till ett konto kan skattetjänstemannen i det danska skatteverkets egna skattedatabaser se vem det är som är innehavare av detta bankkonto och kan på så sätt snabbt ta ställning till om det är intressant att fortsätta följa penningströmmen eller inte. I måste skattetjänstemannen kontakta den bank som kontoutdraget kommer från och fråga till vilken bank pengarna har gått. Därefter måste skattetjänstemannen förelägga den bank som fått pengarna att tala om vem som är innehavare av det aktuella kontot. Vidare är det så att i får endast uppgift om att en person har ett bankkonto om räntan på bankkontot överstiger . Innan förmögenhetsskatten försvann 2008 fick uppgift om alla bankkonton man hade. , som införde skattebefrielse av förmögenhet före , bibehöll skyldigheten att lämna kontrolluppgifter för alla bankkonton för att kunna göra kontantberäkningar. Detta misstag bör rättas till för del. har en underrättelseverksamhet liknande den som finns inom tullen och polisen. Inom polisen och kan man fritt lämna information från fältet och den operativa verksamheten till sina underrättelseverksamheter. Motsvarande situation råder inte inom , på grund av gällande sekretessbestämmelser. När t.ex. skriver en anmälan till om misstänkt skatte- eller bokföringsbrott får verket inte lämna en kopia till sin egen underrättelseverksamhet. Detta beror på att absolut sekretess råder inom . Polisen och tullen har stor fördel av att ständigt få information från de egna operativa leden – information som de kan arbeta vidare med och förädla för att därefter lämna underrättelser tillbaka för nya operativa insatser. Sekretessbestämmelserna för måste ändras så att förhållandena blir likadana som de som gäller för polisen och . En proposition bör finnas på plats före valet . En åtgärd som bör övervägas är att slopa möjligheten att göra avdrag för utgifter som betalats kontant. Skattebrottslingar omsätter mycket stora kontantbelopp, vilket innebär skattebortfall och snedvriden konkurrens. Få seriösa företag använder kontanter. Kontanthanteringen är också dyr och ökar rånrisken. Utbetalningar av HUS-avdrag sker utan att den för vilken tjänsten utförs intygar riktigheten i avdraget och hur det prissatts. Det har visat sig att HUS-avdraget har medfört en prisinflation på tjänsterna i fråga samt att olika former av fusk förekommer eftersom det inte finns några kvitton som granskas. Skatteavdragsberättigade tjänster kan också blandas med icke skatteavdragsberättigade. Inom har det visat sig att avdraget kan ha använts felaktigt och bedrägligt i vissa fall. Att RUT- och ROT-ersättningar kan utbetalas som kontanter ser vi också som ett stort problem. Byggindustrier har föreslagit relativt enkla åtgärder för att kunna genomföra ordentliga kontroller för att motverka oseriösa företag. Byggindustrins förslag innebär bl.a. – att företagen bör bifoga fakturan till ansökan om utbetalning så att kan se hur stor del som är arbetstid och hur stor del som avser arbetsmaterial för att på så sätt kunna göra en rimlighetsbedömning – att företagen bör redovisa antal timmar samt kostnad , även vid fastprissättning – att bör ha på sig att betala ut pengar, inte som – att företagen ska ha lika prissättning för konsumenterna och inte anpassa priset – att utbetalning från alltid ska ske till företags skattekonto. Förslagen bör genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 66 och 69–73 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2013/14:Sk214 av (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3, 2013/14:Sk404 av m.fl. (S), 2013/14:Sk409 av m.fl. (S) yrkandena 5, 6 och 8, 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 21–24 och 2013/14:Sk424 av (S). Alla som jobbar i ska ha rätt till de löner och arbetsvillkor som regleras i lagar och kollektivavtal, oavsett var man är född eller bosatt. Om företag ges utrymme att konkurrera med låga löner, dålig arbetsmiljö eller genom att fuska med skatten undergrävs statens finanser och den gemensamma välfärden. Skattefusk, svartjobb och social dumpning måste därför bekämpas systematiskt och konsekvent. Enligt Global Financial Integrity (GFI) har det skett ett utflöde av pengar i form av kapitalflykt från utvecklingsländerna på nästan , vilket är sex gånger flödet av bistånd . Det är pengar som skulle kunna användas till att både bekämpa fattigdomen och hantera effekter av klimat- och finanskrisen. av pengarna kommer från kriminell verksamhet som drog-, människo- och vapenhandel, och 3–kommer från korruption. Nästan två tredjedelar av kapitalflykten sker genom internationella företag som har verksamhet i utvecklingsländerna. Flera av skatteparadisen finns i , och EU har därmed ett särskilt stort ansvar för att ta itu med denna problematik. De steg som tagits av , EU och G20-länderna är bra men inte tillräckliga. vill att aktivt ska söka allianser för arbete mot kapitalflykt. bör verka för att skatteredovisningen i alla stater och statsliknande jurisdiktioner öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Problemet med flera skatteparadis är att de inte är regelrätta stater utan självständiga jurisdiktioner med andra formella kopplingar till något gammalt kolonialland. Företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma så att myndigheterna i alla stater får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. För att kunna spåra och upptäcka företags skatteflykt krävs förutom uppgifter om betalningar till offentliga förvaltningar, även uppgifter om vinster, inköp, försäljningar, produktionsvolymer, tillgångar och kostnader för arbetskraft. Det är den första förutsättningen för att varje respektive stat ska kunna bedöma om redovisningen i det egna landet är rimlig. har tagit ett sådant beslut och det är hög tid att ansluter. Inom EU finns det nu beslut om ett sådant krav för gruvindustrin men kravet bör naturligtvis omfatta all internationell företagsamhet. innebär att företag tvingas redovisa per land som de är verksamma i för att det ska vara möjligt att se var vinsterna görs och vad multinationella bolag ska betala i skatt i ett land. presenterar bolagen endast en sammanslagen global redovisning på koncernnivå. Men borde kunna gå längre och kräva att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för allmänheten och inte enbart medlemsländernas skattemyndigheter. Det är viktigt att man inte förbiser utvecklingsländernas betydelse i kampen mot skatteflykten – länder där kapitalflykt har stora och skadliga effekter för regeringar som redan kämpar med att kunna finansiera den offentliga sektorn. Ett generellt problem för alla länder, men särskilt för låginkomstländer, är att expertis på att undvika skatter ofta återfinns i den privata sektorn men att det saknas kunskap inom den offentliga sektorn för att bekämpa skatteflykt. bör få ökade resurser för att inom och andra organ utveckla arbetet med att hindra skatteflykt från utvecklingsländerna. bör också kunna bistå utvecklingsländer med expertis. Runt om i världen och inte minst i tar regeringar initiativ för att sätta stopp för skatteflykten. Förslagen från är en bra utgångspunkt. Vi vill att går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. Det är viktigt för , men också för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. måste vara en pådrivande kraft inom EU för att säkra skattebasen för välfärdsstaterna och för att utvecklingsländerna får de skatteinkomster de är berättigade till i den ekonomiska utvecklingen. En del i detta är att verka för ett spontant och multilateralt utbyte av uppgifter om ekonomiska tillgångar och inkomster baserade på dessa. tog ett utmärkt initiativ till automatiska och multilaterala informationsbytesavtal på global nivå och har publicerat ett förslag till en global standard för automatiskt informationsutbyte om finansiella tillgångar och inkomster. Det handlar om en modell för bilaterala och multilaterala avtal. bör verka för ett automatiskt öppet informationsutbyte på multilateral nivå och för att stärks. Informationsutbyte om kapitalflöden mellan länder måste göras till automatiska processer, som del av en internationell standard. Vi vill skapa ett modernt system för reseavdrag som bättre uppfyller klimat- och trafikpolitiska mål. Orsakerna är flera. Dagens system uppmuntrar direkt till skattefusk. En rapport från analys- och teknikkonsultföretaget visar att nästan hälften av alla med reseavdrag hade angett felaktiga uppgifter, och i så gott som alla dessa fall fick den sökande för mycket pengar, nästan aldrig för lite. Detta innebär ett bortfall av skatteintäkter på . Ett viktigt första steg mot ett bättre reseavdrag är att minska fusket i det befintliga systemet. Inte minst handlar det om den s.k. tvåtimmarsregeln som innebär att man måste tjäna sammanlagt minst på att ta bilen till jobbet jämfört med att åka kollektivt för att få göra avdrag. bör få ett särskilt uppdrag att granska användningen av reseavdraget med syfte att minska fusket. Utbetalningar av HUS-avdrag sker utan att den för vilken tjänsten utförs intygar riktigheten i avdraget och hur det prissatts. Det har visat sig att HUS-avdraget har medfört en prisinflation på tjänsterna i fråga samt att olika former av fusk förekommer eftersom det inte finns några kvitton som granskas. Skatteavdragsberättigade tjänster kan också blandas med icke skatteavdragsberättigade. Inom har det visat sig att avdraget kan ha använts felaktigt och bedrägligt i vissa fall. Att RUT- och ROT-ersättningar kan utbetalas som kontanter ser vi också som ett stort problem. Byggindustrier har föreslagit relativt enkla åtgärder för att kunna genomföra ordentliga kontroller för att motverka oseriösa företag. Byggindustrins förslag innebär bl.a. – att företagen bör bifoga fakturan till ansökan om utbetalning så att kan se hur stor del som är arbetstid och hur stor del som avser arbetsmaterial för att på så sätt kunna göra en rimlighetsbedömning – att företagen bör redovisa antal timmar samt kostnad , även vid fastprissättning – att bör ha på sig att betala ut pengar, inte som – att företagen ska ha lika prissättning för konsumenterna och inte anpassa priset – att utbetalning från alltid ska ske till företags skattekonto. Förslagen bör genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2013/14:Sk214 av (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:Sk404 av m.fl. (S), 2013/14:Sk409 av m.fl. (S) yrkandena 5, 6 och 8, 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 5, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 21–24, 2013/14:Sk424 av (S), 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 66 och 69–73 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 11. tycker det är självklart att alla som jobbar i ska ha rätt till de löner och arbetsvillkor som regleras i lagar och kollektivavtal, oavsett var man är född eller bosatt. Om företag ges utrymme att konkurrera med låga löner, dålig arbetsmiljö eller genom att fuska med skatten undergrävs såväl lönearbetarnas rättigheter som seriösa företag och i förlängningen statens finanser och den gemensamma välfärden. Skattefusk, svartjobb och social dumpning måste därför bekämpas systematiskt och konsekvent. Kampen mot social dumpning och skattefusk måste ges hög prioritet – det saknas inte beprövade metoder om bara den politiska viljan finns. Vi anser att den bör anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. Enligt s.k. skattefelskarta går staten miste om i uteblivna skatteintäkter . Det är ett resultat av både medvetet skattefusk och oavsiktliga misstag, men fusket står för den största delen. Skattefusk snedvrider konkurrensen och riskerar seriösa företag att slås ut. Det är också allvarligt att staten går miste om så stora skatteinkomster . Varje skattekrona behövs, bl.a. till fler lärare i skolan och mer personal inom barn- och äldreomsorgen. Runt om i världen och inte minst i tar regeringar initiativ för att sätta stopp för skatteflykten. Förslagen från är en bra utgångspunkt. Vi vill att går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen.