· H101CU32 · 2014-06-04 09:02:30 — Jag vill börja med att yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen.Fru talman! Vi ska debattera regeringens förslag om Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov.Större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt ska kunna uppföras.En- och tvåbostadshus ska kunna byggas till med högst 15 kvadratmeter.På en- och två bostadshus ska också högst två takkupor kunna byggas.Enbostadshus ska kunna inredas med ytterligare en bostad.Detta ställer vi socialdemokrater oss bakom, eftersom vi i grunden ser positivt på åtgärder som på olika sätt kan underlätta för vanliga husägare att vidta byggnadsåtgärder. vill vi understryka behovet av att regeringen återkommer med ett förslag om hur grannars rätt till domstolsprövning ska tillgodoses och i övrigt utvärdera tillämpningen av det nya regelverket.Fru talman! Det går inte att föra den här debatten utan att ta upp den minst sagt förödande kritik som levererats från Lagrådet med flera, vilket även poängterats av konstitutionsutskott. Vi socialdemokrater vill ansluta oss till delar av den kritik som riktas emot regeringen, och vi har även lagt fram ett särskilt yttrande.Fru talman! Vi har framhållit att måste ses över med inriktningen att modernisera, förenkla och förtydliga regelverket. Redan vid införandet av den nuvarande var vi starkt kritiska mot att lagen antogs av borgerliga majoritet trots att det fanns starka invändningar mot kvaliteten i lagstiftningsarbetet och ett flertal oklarheter i lagen.Vi tvingas nu konstatera att regeringens förmåga att hantera lagstiftningsärenden inom byggområdet inte tycks ha förbättrats. Liksom vid utgången av den föregående mandatperioden läggs dåligt förberedda förslag fram för avgörande vid sista möjliga tidpunkt. Känslan som kommer krypande är att regeringen egentligen gått och hoppats på att vi socialdemokrater skulle yrka avslag på hela propositionen.Regeringens bristande beredning av ärendet och undermåliga analys av lagförslagens konsekvenser skulle i sig ha kunnat motivera ett sådant ställningstagande. Men eftersom vi i grunden ser positivt på åtgärder som på olika sätt kan underlätta för vanliga husägare att vidta byggnadsåtgärder väljer vi att ställa oss bakom förslaget.Förslaget måste också ses i ljuset av regeringens övriga agerande , eller snarare brist på agerande, när det gäller de omfattande problemen på bostadsmarknaden och svårigheterna att få till stånd ett tillräckligt bostadsbyggande.När det gäller den sistnämnda frågan bör det klarläggas att vi inte ser lagförslaget som någon lösning för de 289 000 ungdomar som saknar egen bostad. Det kommer sannolikt endast i mycket begränsad utsträckning att bidra till ett nödvändigt tillskott av nya permanentbostäder.Bostadsbristen för såväl ungdomar och studerande som övriga grupper kräver politiskt initierade åtgärder för att öka byggandet av vanliga bostäder, och då med särskild tyngdpunkt på hyresrätter. Sådana förslag har lagts fram i av Socialdemokraterna, och flera nya initiativ har presenterats även under innevarande år.När det sedan gäller regeringens hantering av ärendet har utskottet i sitt ställningstagande till regeringens lagförslag ansett att invändningar kan göras mot beredningen av ärendet i vissa avseenden. För att kompensera dessa brister anser vi att regeringen måste återkomma med svar på viktiga frågor om hur samhällsplaneringsintresset och prövningen av grannars intressen kan tillgodoses inom ramen för den nya lagstiftningen.Regeringen har i propositionen inte redovisat någon bedömning av vad som kan komma att krävas i form av samhällsplanering för det utökade behov av bland annat kommunikationer, vägar och va-system som kan bli en följd av att fler bostäder tillkommer i ett befintligt bostadsområde. Särskilt i fråga om vattentillgång och avlopp finns det många bostadsområden där kapacitetstaket är nått eller till och med har överskridits. Det innebär att även ett mycket begränsat tillskott av nya bostäder kan leda till stora problem.Fru talman! Den allvarligaste kritik som har förts fram handlar emellertid om vad det i praktiken innebär när grannar inte har rätt att få eventuella invändningar mot ett byggprojekt prövade i den ordning som ett bygglovsförfarande garanterar.Lagrådet anser att regeringen inte i tillräcklig grad beaktat den rätt till domstolsprövning som grannar och närboende kan ha vid byggnadsåtgärder som kan innefatta en kränkning av egendomsskyddet enligt Europakonventionen.Ofta råder det en skör balans i fråga om utsikt, insyn, skuggning och integritet när det gäller bebyggelsen på granntomter. Även små tillbyggnader kan leda till stora negativa konsekvenser. Det är inte helt otänkbart att en småhusägare har flera granntomter vars ägare kan komma att bygga var sitt komplementbostadshus så nära som fyra och från tomtgränsen. Detta kan leda till tvister och osämja mellan grannar.Det är således angeläget att de aktuella frågorna blir föremål för en analys - en analys som egentligen borde ha varit genomförd innan regeringen lägger denna proposition på bord.Ett enigt konstitutionsutskott skriver i sitt yttrande över propositionen att de önskar fästa civilutskottets uppmärksamhet på de eventuella konsekvenserna vid tillämpning av det som föreslås i fråga om domstolsprövning av de nya åtgärderna, vilket även pekat på i remissbehandlingen. KU skriver även att rättsläget kan betecknas som i viss mån oklart fram tills analysen har slutförts.Enligt både KU och kommer vi att ha ett rättsosäkert läge innan rättsläget hunnit stabilisera sig. Enligt regeringsformen ska inte offentliga organ tillämpa en föreskrift om de finner att den står i strid med en bestämmelse i grundlag eller överordnad författning.Detta gör rättsläget för offentliga organ som kommuner, länsstyrelser och inte minst enskilda medborgare utomordentligt allvarligt. Jag hoppas därför att ansvarig minister, som deltar i debatten, kan berätta att en analys av detta kommer att ske.Vi anser vidare att regeringen bör återkomma till med en bredare utvärdering av utfallet av det nya regelverket. Denna utvärdering bör givetvis resultera i en närmare analys av eventuella brister och i förekommande fall även förslag om lagändringar. Utvärderingen bör särskilt uppmärksamma de frågor som lyfts fram av kommuner och övriga remissinstanser under beredningen av ärendet.Fru talman! Regeringens självbild är att den har den största bostadspolitiska reformagendan i modern tid i vårt land. Bostadsbristen har ökat med nuvarande regering. Nio av tio kommuner uppger själva att de har brist på hyresrätter. Unga människor tvingas tacka nej till drömutbildningar, och företag kan inte rekrytera arbetskraft. förlorar möjligheter för framtiden bara beroende på bostadsbristen.Riksdagen debatterar större friggebodar som regeringens dellösning på problemet. Tänk vad glada landets alla bostadssökande ska vara! Men det är de inte.Om 14 ½ vecka är det val. Då kan få en ny bostadspolitik. Det tror jag vore bra för vårt land, för kan bättre. Jag vill börja med att yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen.Fru talman! Vi ska debattera regeringens förslag om Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov.Större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt ska kunna uppföras.En- och tvåbostadshus ska kunna byggas till med högst 15 kvadratmeter.På en- och två bostadshus ska också högst två takkupor kunna byggas.Enbostadshus ska kunna inredas med ytterligare en bostad.Detta ställer vi socialdemokrater oss bakom, eftersom vi i grunden ser positivt på åtgärder som på olika sätt kan underlätta för vanliga husägare att vidta byggnadsåtgärder. vill vi understryka behovet av att regeringen återkommer med ett förslag om hur grannars rätt till domstolsprövning ska tillgodoses och i övrigt utvärdera tillämpningen av det nya regelverket.Fru talman! Det går inte att föra den här debatten utan att ta upp den minst sagt förödande kritik som levererats från Lagrådet med flera, vilket även poängterats av konstitutionsutskott. Vi socialdemokrater vill ansluta oss till delar av den kritik som riktas emot regeringen, och vi har även lagt fram ett särskilt yttrande.Fru talman! Vi har framhållit att måste ses över med inriktningen att modernisera, förenkla och förtydliga regelverket. Redan vid införandet av den nuvarande var vi starkt kritiska mot att lagen antogs av borgerliga majoritet trots att det fanns starka invändningar mot kvaliteten i lagstiftningsarbetet och ett flertal oklarheter i lagen.Vi tvingas nu konstatera att regeringens förmåga att hantera lagstiftningsärenden inom byggområdet inte tycks ha förbättrats. Liksom vid utgången av den föregående mandatperioden läggs dåligt förberedda förslag fram för avgörande vid sista möjliga tidpunkt. Känslan som kommer krypande är att regeringen egentligen gått och hoppats på att vi socialdemokrater skulle yrka avslag på hela propositionen.Regeringens bristande beredning av ärendet och undermåliga analys av lagförslagens konsekvenser skulle i sig ha kunnat motivera ett sådant ställningstagande. Men eftersom vi i grunden ser positivt på åtgärder som på olika sätt kan underlätta för vanliga husägare att vidta byggnadsåtgärder väljer vi att ställa oss bakom förslaget.Förslaget måste också ses i ljuset av regeringens övriga agerande , eller snarare brist på agerande, när det gäller de omfattande problemen på bostadsmarknaden och svårigheterna att få till stånd ett tillräckligt bostadsbyggande.När det gäller den sistnämnda frågan bör det klarläggas att vi inte ser lagförslaget som någon lösning för de 289 000 ungdomar som saknar egen bostad. Det kommer sannolikt endast i mycket begränsad utsträckning att bidra till ett nödvändigt tillskott av nya permanentbostäder.Bostadsbristen för såväl ungdomar och studerande som övriga grupper kräver politiskt initierade åtgärder för att öka byggandet av vanliga bostäder, och då med särskild tyngdpunkt på hyresrätter. Sådana förslag har lagts fram i av Socialdemokraterna, och flera nya initiativ har presenterats även under innevarande år.När det sedan gäller regeringens hantering av ärendet har utskottet i sitt ställningstagande till regeringens lagförslag ansett att invändningar kan göras mot beredningen av ärendet i vissa avseenden. För att kompensera dessa brister anser vi att regeringen måste återkomma med svar på viktiga frågor om hur samhällsplaneringsintresset och prövningen av grannars intressen kan tillgodoses inom ramen för den nya lagstiftningen.Regeringen har i propositionen inte redovisat någon bedömning av vad som kan komma att krävas i form av samhällsplanering för det utökade behov av bland annat kommunikationer, vägar och va-system som kan bli en följd av att fler bostäder tillkommer i ett befintligt bostadsområde. Särskilt i fråga om vattentillgång och avlopp finns det många bostadsområden där kapacitetstaket är nått eller till och med har överskridits. Det innebär att även ett mycket begränsat tillskott av nya bostäder kan leda till stora problem.Fru talman! Den allvarligaste kritik som har förts fram handlar emellertid om vad det i praktiken innebär när grannar inte har rätt att få eventuella invändningar mot ett byggprojekt prövade i den ordning som ett bygglovsförfarande garanterar.Lagrådet anser att regeringen inte i tillräcklig grad beaktat den rätt till domstolsprövning som grannar och närboende kan ha vid byggnadsåtgärder som kan innefatta en kränkning av egendomsskyddet enligt Europakonventionen.Ofta råder det en skör balans i fråga om utsikt, insyn, skuggning och integritet när det gäller bebyggelsen på granntomter. Även små tillbyggnader kan leda till stora negativa konsekvenser. Det är inte helt otänkbart att en småhusägare har flera granntomter vars ägare kan komma att bygga var sitt komplementbostadshus så nära som fyra och från tomtgränsen. Detta kan leda till tvister och osämja mellan grannar.Det är således angeläget att de aktuella frågorna blir föremål för en analys - en analys som egentligen borde ha varit genomförd innan regeringen lägger denna proposition på bord.Ett enigt konstitutionsutskott skriver i sitt yttrande över propositionen att de önskar fästa civilutskottets uppmärksamhet på de eventuella konsekvenserna vid tillämpning av det som föreslås i fråga om domstolsprövning av de nya åtgärderna, vilket även pekat på i remissbehandlingen. KU skriver även att rättsläget kan betecknas som i viss mån oklart fram tills analysen har slutförts.Enligt både KU och kommer vi att ha ett rättsosäkert läge innan rättsläget hunnit stabilisera sig. Enligt regeringsformen ska inte offentliga organ tillämpa en föreskrift om de finner att den står i strid med en bestämmelse i grundlag eller överordnad författning.Detta gör rättsläget för offentliga organ som kommuner, länsstyrelser och inte minst enskilda medborgare utomordentligt allvarligt. Jag hoppas därför att ansvarig minister, som deltar i debatten, kan berätta att en analys av detta kommer att ske.Vi anser vidare att regeringen bör återkomma till med en bredare utvärdering av utfallet av det nya regelverket. Denna utvärdering bör givetvis resultera i en närmare analys av eventuella brister och i förekommande fall även förslag om lagändringar. Utvärderingen bör särskilt uppmärksamma de frågor som lyfts fram av kommuner och övriga remissinstanser under beredningen av ärendet.Fru talman! Regeringens självbild är att den har den största bostadspolitiska reformagendan i modern tid i vårt land. Bostadsbristen har ökat med nuvarande regering. Nio av tio kommuner uppger själva att de har brist på hyresrätter. Unga människor tvingas tacka nej till drömutbildningar, och företag kan inte rekrytera arbetskraft. förlorar möjligheter för framtiden bara beroende på bostadsbristen.Riksdagen debatterar större friggebodar som regeringens dellösning på problemet. Tänk vad glada landets alla bostadssökande ska vara! Men det är de inte.Om 14 ½ vecka är det val. Då kan få en ny bostadspolitik. Det tror jag vore bra för vårt land, för kan bättre. betänkande 32 Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov är enligt mitt tycke ett rätt ovanligt betänkande. Regeringen har bedrivit ett lagstiftningsarbete som i varje steg har fått mycket hård kritik. Trots att den kritiken också förts fram till oss i utskottet har majoriteten valt att inte låta sig påverkas av den kritiken.När jag säger att det är ett ovanligt betänkande syftar jag framför allt på den samlade slutsats som Lagrådet drar i sin remissbehandling. Där framgår nämligen klart och tydligt att de underlag, i form av utredningar, som regeringen har tagit fram inte har den kvalitet som fodras för att de ska kunna ligga till grund för lagstiftningsarbete. När de verkställande instanserna, från tjänstemän ute i kommunerna till dem som i slutändan ska uttolka lagen vid kommande tvister i domstol, inte anser att förarbetena håller måttet för att fungera vid tillämpningen innebär det även, vilket tydligt påpekas, att det kommer att bli rättsosäkert och att det på andra sätt kommer att bli problematiskt att hantera tvister om mindre till- och ombyggnader såväl i kommunerna som i länsstyrelserna och domstolarna.Regeringen har till synes helt medvetet kört över landets hela profession på området.Fru talman! Vad handlar den här, som jag kallar den, skandalen om? Den handlar om ett antal ändringar i . Syftet är precis som rubriken antyder, att bygglovsbefria ett antal åtgärder som kräver bygglov. Det låter inte särskilt dramatiskt, men jag lovar er som lyssnar att det är mer än så.Det föreslås att utöver den numera ganska välkända friggeboden ska ytterligare en komplementbyggnad om maximalt få byggas för åretruntbruk. Ett enbostadshus ska även få omvandlas till en tvåfamiljsfastighet. En befintlig huvudbyggnad på en fastighet ska dessutom utan bygglov kunna kompletteras med ytterligare liksom med två takkupor. Tillbyggnaden får ha samma takhöjd som det ursprungliga husets nockhöjd.Summan av dessa åtgärder blir att den traditionella villatomten omvandlas till en borggård. Med 4 ½ meters vallgrav mot grannarna kan den enskilde med en tillbyggnad och två friliggande nya byggnader bygga in sig på sin borggård. Vi kommer alltså att få en helt ny bebyggelsekaraktär.Regeringen föreslår, till mångas stora förvåning, att dessa åtgärder ska vara bygglovsbefriade och att de även ska få utföras i de fall de strider mot gällande detaljplan. Den som vill göra detta måste i och för sig i de flesta fall först lämna in en anmälan om att åtgärderna ska vidtas. Kommunen ska därefter lämna ett startbesked, som inte kan överklagas av någon annan än den sökande, det vill säga att om den sökande inte får sitt startbesked kan hon eller han överklaga det.Grannar kan inte överklaga. Däremot kan grannar, när väl byggnationen har startat eller till och med när den är färdig, begära att ett tillsynsärende startas hos kommunen. Kommunens beslut kan därefter överklagas till och slutligen till mark- och miljödomstol. I värsta fall innebär det att man i stället för att lösa konflikter i förväg tvingas lösa dem när byggnaden väl är på plats.Flera handläggare runt om i landet har tolkat regeringens förslag så att de i princip kommer att tvingas genomföra samma arbete som vid ett bygglovsärende innan de kan lämna ett startbesked. Eftersom kommunallagen anger att taxor ska återspegla de faktiska kostnaderna har redan många handläggare dragit slutsatsen att startbeskedet i stort sett kommer att hamna på samma avgiftsnivå som bygglovet.Det blir alltså mer komplicerat för den enskilde att hålla reda på sina skyldigheter och rättigheter. Rättsosäkerheten ökar trots att ingen i kommunerna uppfattat att man kan göra någon form av arbetstidsbesparing.Frågan blir kanske hängande i luften i den här debatten, men kan det finnas något annat motiv som gör att regeringen hastar igenom en så bristfällig lagstiftning som denna än viljan att inför valet framstå som handlingskraftig? Men vilken väljare vill ha en handlingskraftig rättssabotör till regering?Då, fru talman, kommer vi till redogörelsen av själva skandalen. Från flera remissinstanser har det framförts allvarlig kritik mot att regeringen ställer orimliga krav på snabba remissvar samt att man förlägger remisstiderna mycket olämpligt. Några remissinstanser har av den anledningen aktivt valt att avstå från att yttra sig. Det tycker jag är mycket allvarligt för den slutliga produkten.Som grund för regeringens förslag ligger tre förarbeten. betänkande, som remitterades med sista svarstid , innebar att remissinstanserna hade på sig, semesterveckorna inräknande. Det ansågs vara ganska normalt och därmed acceptabelt även om det alltid är problematiskt med remisshantering över semestrar.Promemorian om vissa plan- och byggfrågor från remitterades med sista svarstid . Det innebar en remisstid inklusive semesterveckorna, vilket i praktiken är i knappaste laget men kanske ändå acceptabelt. Men det är som sagt alltid problematiskt med remissbehandling över semestrar.Med , vilken jag uppfattar som den viktigaste nyckelprodukten i sammanhanget, förhåller det sig dock annorlunda, som Lagrådet uttrycker det i sitt yttrande. tvingades arbeta under mycket stor tidspress. Uppdraget gavs , och rapporten remitterades . Sista svarstiden för remissen sattes till , vilket innebär en remisstid på , dessutom under jul- och nyårshelgerna. I praktiken innebar det maximalt tolv arbetsdagar.Villkoren för uppdrag och remisshanteringen av det har av många uppfattats som skandalartade, precis som jag uttrycker det. Det är inte konstigt att många som arbetat med de här frågorna har känt sig totalt överkörda när någon egentlig utredning i praktiken inte kunnat genomföras. Lagrådet konstaterar att regeringen beslutade om lagrådsremissen efter att remisstiden på den senaste rapporten från gått ut samt att regeringen i den lagrådsremissen knappast bemödade sig om att ens försöka bemöta den kritik som trots de korta och olämpliga remisstiderna ändå hade framförts.Dessa fakta, samt att regeringen nästan inte tagit någon som helst hänsyn till kritiken vare sig när man utarbetat lagrådsremissen eller när man skrivit den proposition som vi debatterar , visar att regeringen inte riktigt förstått sin roll. Utrednings- och beredningsresurser ska inte användas för att bedriva valpropaganda utan för att utforma lagstiftning, och det är uppenbart att det arbete regeringen har presterat inte kan klassas som lagstiftningsarbete.Lagrådet är tydligt med att beredningen inte uppfyller regeringsformens krav. Dessutom konstaterar att den förhastade processen resulterat i ett lagförslag behäftat med allvarliga lagtekniska brister. Och de är inte ensamma om att tycka det. Det är många som skriver så.Eftersom syftet med regeringens förslag anges vara att underlätta är det märkligt att regeringen inte försöker bemöta alla de remissinstanser som hävdar att förslaget kommer att få precis motsatt effekt. Det blir mer arbete högre upp i instanskedjan, säger till exempel Mark- och . konstaterar att regeringen glömt bort energifrågorna och avstyrker av det skälet. avstyrker på grund av att man inte hanterat trafikkonflikter. avstyrker av många skäl, men bland annat därför att strandskyddsfrågorna inte är behandlade i förslaget. anser att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö inte är beaktat i arbetet och avstyrker av den orsaken. Handisam konstaterar som många andra att man helt har glömt bort tillgänglighetsfrågorna i utredningen.Länsstyrelsen i konstaterar att intentionerna med som sådan om förutsägbarhet inte är möjliga att förena med regeringens förslag och avstyrker av det skälet. i , liksom många kommuner, avstyrker regeringens förslag med motiveringen att man i alla fall kommer att tvingas göra i princip samma utredningsarbete som . Varför då göra lagstiftningen ännu mindre tydlig? Många kommuner skriver att förslaget kommer att få - lyssna nu - förödande konsekvenser för värdefulla miljöer. Är det detta som är regeringens mål? Man säger också från kommunernas sida att förslaget innebär ökad rättsosäkerhet för fastighetsägare, grannar och kommuner. Kommuner och Landsting skriver att de är tveksamma till om just de undantag från bygglovsplikt som regeringen har valt att föreslå verkligen är de mest lämpade. En av de tyngsta instanserna ifrågasätter alltså om det är rätt saker man har försökt lagstifta kring när man nu vill underlätta.Svenska Byggnadsvårdsföreningen avstyrker förslaget med motivet att kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan komma att förvanskas och att helhetsmiljöer därmed kan ta skada. Och visst kan man konstatera att vi kan skapa helt andra boendemiljöer på det här sättet. avstyrker med motiveringen att förslaget i propositionen inte beretts i enlighet med regeringsformen, att det kommer att leda till ökade granntvister, att det bryter mot om egendomsskydd, att det motverkar arbetet för en hållbar stadsutveckling och att det i praktiken innebär att vi får längre och mer svårförutsägbara planerings- och byggprocesser. Föreningen anser helt enkelt att förslaget är ett hån mot landets byggnadsnämnder och ett slag i ansiktet på hela professionen. Mycket av den kritik som lämnar kan man återfinna i många andra remissvar. Mark- och skriver att förslaget om takkupor kan vara genomförbart - lyssna nu noga - under förutsättning att konsekvenserna utreds. Detta säger en domstol. Det tycker jag är en uppsummering av hela denna skandalartade hantering. Så kan vi inte hålla på och stifta lagar. Men visst, många av förslagen är nog inte så tokiga, och vi i skulle förmodligen ha kunnat tillstyrka en hel del av dem om vi bara hade fått rimliga underlag att ta ställning till. Sanningen är nämligen så sorglig att regeringen har stressat fram förslaget i en sådan takt att det mesta faktiskt återstår att konsekvensbeskriva. Det är inte rimligt att fattar beslut när det är så stora hål i beslutsunderlaget.