bet · H101MJU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Enligt propositionen är det för tidigt att dra några säkra slutsatser om effekterna men de första utvärderingarna tyder på att den har bidragit till sänkta halter av såväl kvävedioxid som partiklar. I propositionen framhålls vidare att regeringen och Transportstyrelsen har vidtagit åtgärder som minskar dubbdäcksslitaget. Regeringen har dessutom gett kommunerna möjlighet att förbjuda användning av dubbdäck på enskilda gator eller i större områden. Transportstyrelsens föreskrifter har ändrats så att dubbdäck numera inte får användas än till . Vidare har det beslutats att minska antalet maximalt tillåtna dubb per däck som tillverkas efter . Enligt propositionen har de olika åtgärderna gett vissa resultat men i de gatumiljöer där halterna av partiklar överskrider miljökvalitetsnormen kan ytterligare åtgärder behövas för att ska nås. Utskottet noterar att den enskilt viktigaste faktorn för överskridandet är partiklar från dubbdäckslitage. (SLB-analys) bedömde exempelvis 2011 i en rapport att andelen bilar som använder dubbdäck bör minskas till 10–för att ska kunna nås i de mest belastade miljöerna i . I propositionen framhålls vidare att ekodesigndirektivet (och rådets direktiv /125/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på eko-design för energirelaterade produkter) kan förväntas bidra till minskade utsläpp från hushållen. Beräkningar visar att på europeisk nivå kan direktivet medföra en minskning av utsläppen av PM2,5 till 2020 och till 2030. Utsläppen av sot beräknas minska till till 2050 om direktivet genomförs. Mot bakgrund av de problem som nämns ovan välkomnar utskottet att regeringen har gett en utredare i uppdrag att förutsättningslöst ta fram förslag på åtgärder som varaktigt kan minska de höga halterna av stora partiklar i och andra berörda tätorter, så att gränsvärdena i luftkvalitetsdirektivet kan nås (dir. 2014:32 Åtgärder mot höga partikelhalter i tätort). I kommittédirektivet för utredningen anförs att luftkvalitetsdirektivets maximalt tillåtna dygnsmedelvärde för stora partiklar (PM10) överskrids i vissa tätorter, bl.a. i . Ett flertal åtgärder har vidtagits, men miljökvalitetsnormen har ännu inte uppnåtts. För att uppnå miljökvalitetsnormen och minimera de negativa hälsoaspekterna kan det därför behövas ytterligare åtgärder för att förbättra luftkvaliteten. Syftet är att åtgärda partikelproblematiken på det mest ändamålsenliga sättet. – lämna förslag på åtgärder som bedöms vara ändamålsenliga för att långsiktigt lösa partikelproblematiken – föreslå åtgärder som på kort sikt bedöms kunna lösa partikelproblematiken om andra åtgärder tar att vidta – utreda förutsättningarna för, och bedöma ändamålsenligheten och lämpligheten i, att införa en skatt på dubbdäcksanvändning i första hand i , men även i andra berörda tätorter – analysera konsekvenserna av föreslagna åtgärder, bl.a. ur ett hälso-, trafiksäkerhets- och tillgänglighetsperspektiv – utarbeta de lag- och förordningstexter som behövs för att genomföra förslagen. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av det arbete som pågår föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, SD, KD) om vindkraftens miljöpåverkan m.m. Jämför reservation 28 (SD). I motion 2013/14:MJ396 av (M) framhålls betydelsen av att se över den sociala hållbarheten vid miljöprövningen när placeringen av vindkraft avgörs. Enligt motion 2013/14:MJ400 av m.fl. (S) behöver riktvärde för buller från vindkraftverk ses över. Även i motion 2013/14:MJ333 av (KD) framhålls behovet av att se över placeringen av och gränsvärden för buller från vindkraftverk. I motion 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 3 bör kartering och inventering av djurliv som kan drabbas av vindkraftverk vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk. Utskottet erinrar om att har beslutat om ett höjt mål för elcertifikatssystemet som innebär ökad förnybar elproduktion 2020 jämfört med nivå. har också beslutat om en planeringsram för vindkraft på till 2020. Så som utskottet har anfört (bet. 2010/11:MJU23) har vindkraften stor outnyttjad potential i och regeringen bedömer att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad för att nå de mål som har uppställts inom ramen för elcertifikatssystemet. Regeringen arbetar därför aktivt för att underlätta och påskynda planeringen och utbyggnaden av vindkraften. Det är också bakgrunden till de regelförändringar som trädde i kraft . I betänkandet anförs vidare att reformeringen av regelverket innebär att utbyggnaden av vindkraft underlättas utan att kraven på en rättssäker och noggrann handläggning minskar. Utskottet konstaterar att uppförande av ett vindkraftverk som är högre än eller uppförande av flera vindkraftverk ska prövas enligt 9 kap. antingen genom en anmälan eller genom en ansökan om tillstånd. Vidare kan tillsynsmyndigheten förelägga en verksamhetsutövare att ansöka om tillstånd enligt 9 kap. 6 a § om verksamheten medför risk för betydande olägenheter för miljön. En ansökan om tillstånd ska innehålla en miljökonsekvensbeskrivning (MKB) enligt 6 kap. 3–10 §§ . I miljökonsekvensbeskrivningen ska de direkta och indirekta effekter som verksamheten kan medföra på t.ex. människor, djur och landskap identifieras och beskrivas. Miljökonsekvensbeskrivningen ska också möjliggöra en samlad bedömning av verksamhetens effekter på människors hälsa och miljön. Så som utskottet anförde i sitt betänkande 2010/11:MJU10 ska enligt mål bl.a. tillämpas så att värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas (1 kap. 1 §). Vidare följer av 3 kap. 6 § att mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigt som har betydelse från allmän synpunkt på grund av deras naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet så långt möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada natur- eller kulturmiljön. Vad gäller frågan om riktvärden för buller från vindkraftverk erinrade utskottet i det ovan nämnda betänkandet om att är en ramlagstiftning, vilket bl.a. innebär att har delegerat rätten att utfärda mer detaljerade föreskrifter till regeringen och dess myndigheter. När det gäller tillståndsvillkor, t.ex. rörande bullernivå, bestäms dessa av den behöriga tillståndsmyndigheten genom en prövning i det enskilda fallet mot bakgrund av bestämmelser. Enligt om vindkraft (– Planering och prövning av vindkraftverk på land och i kustnära vattenområden, ) är det riktvärde för buller utomhus från vindkraftverk som tillämpas vid tillståndsmyndigheternas bedömning i de flesta fall (A). Någon mer omfattande utvärdering av störningar från vindkraftverk har inte gjorts. Däremot har flera mindre studier gjorts, bl.a. en studie vid avdelningen för miljömedicin vid – Störningar från vindkraftverk: undersökning bland människor boende i närheten av vindkraftverk. Av denna framgår att andelen som störs av buller ökar med stigande ljudnivå. Ytterligare studier om störning från vindkraftverk visar att det inte bara är ljudnivån i sig som har betydelse. Om vindkraftverken syns eller inte samt uppfattningen om vindkraftens påverkan på landskapet har betydelse för hur mycket man störs av ljudet. Pågående forskning visar också att andelen människor som störs varierar mellan olika landskapstyper och mellan ren landsbygd och samhällen. I hävdas att det sammanfattningsvis kan sägas att studierna visar att (A) är ett lämpligt riktvärde och att ett riktvärde på (A) utomhus vid bostäder med hänsyn till detta inte bör överskridas. För vissa områden där ljudmiljön är särskilt viktig och naturliga ljud dominerar, t.ex. fjäll och skärgårdar, bör värdet dock vara lägre än (A). Vad gäller områden där ljudmiljön är särskilt viktig konstaterar utskottet att åtgärder kan vidtas på lokal nivå. En kommun kan i översiktsplanen peka ut områden där en låg bullernivå bör upprätthållas. Enligt uppgifter från placeras vindkraftverk oftast inte närmare än från bebyggelse, men ger för det mesta en acceptabel ljudmiljö utifrån miljölagstiftningens riktvärden. Utskottet noterar att det pågår ett samarbete mellan och för att ta fram ett kunskapsprogram om forskning om vindkraftens påverkan på människor, natur och miljö (Vindval). Forskningen bedrivs inom de fyra områdena Människors intressen, Fåglar och fladdermöss, Marint liv och Däggdjur på land. Resultaten kan användas som underlag för miljökonsekvensbeskrivningar och i planerings- och tillståndsprocesser för vindkraft. I programmet ingår syntesprojektet på människors intressen. I rapporten från detta projektet (rapport 6497) anförs att vindkraftens utbyggnad påverkar människors intressen olika beroende på om personen är markägare, fastighetsägare, permanentboende, sommarboende eller turist. Dessa intressegrupper upplever och använder landskapet på helt olika sätt. Den som söker lugn och ro kan känna sig störd av vindkraftverk medan den som äger mark kan se verken som en inkomstkälla. Enligt rapporten kan människor ha både positiva och negativa attityder till vindkraft. Om en vindkraftsetablering planeras i ett landskap som människor har särskilda relationer till kan attityden till vindkraft bli negativ eller avvaktande hos någon som generellt har en positiv attityd till vindkraft. Den visuella upplevelsen kan vara en viktig bidragande faktor till en negativ attityd för etablering i närområdet. I rapporten framhålls att enskilda personers möjligheter att påverka vindkraftsprocessen också påverkar attityden. I de fall där markägande och företagande går hand i hand är acceptansen för en utbyggnad stark, liksom uppfattningen att vindkraftparken kan tjäna som turistiska mervärden och förstärka områdets attraktionskraft. Enligt rapporten har vindkraftsetableringars påverkan på fastighetsvärden analyserats i flera olika forskningsprojekt. Forskarna kunde inte se några signifikanta skillnader i fastighetspriser mellan fastigheter som låg långt ifrån respektive nära vindkraftsparker. I rapporten framhålls emellertid att det finns behov av större undersökningar som kan särskilja eventuella statistiska förändringar i fastighetsvärden på grund av vindkraft från andra orsaker till ändringar i fastighetspriser. När det gäller buller är forskningen enligt rapporten enig om att vindkraftverk genererar infraljudsnivåer som vid bostäder har nivåer långt under vad som är hörbart. Det finns inga belägg för att infraljud vid dessa nivåer bidrar till bullerstörning eller har andra hälsoeffekter. I lågfrekvensområdet (20–) genererar vindkraftverken ljud som i många fall är hörbart. I rapporten konstateras att detta inte är unikt för vindkraft utan gäller för de flesta bullerkällor i samhället, t.ex. vägtrafikbuller. Enligt uppgifter från tyder forskning på att djurlivet påverkas i begränsad omfattning av vindkraftverk. Fåglar kolliderar som regel inte med verken. Däremot finns indikationer på att fladdermöss oftare krockar med vindkraftverken. Avgörande för att undvika påverkan är en bra planering och lokalisering av vindkraftverken. Ute till havs tyder mycket på att fiskar inte påverkas av vindkraftens ljud och vibrationer. De havsbaserade verkens fundament kan fungera som konstgjorda rev. En vindkraftspark till havs kan också bidra till att skapa en skyddszon för fisk och annat djurliv. och har genom kunskapsprogrammet Vindval tillsammans tagit fram en rapport om vindkraftens effekter på fåglar och fladdermöss (rapport 6467). I rapporten presenteras en modell för bedömning av lokaliseringens risk samt förslag på vad som bör ingå i en miljökonsekvensbeskrivning när det gäller fåglar och fladdermöss. Utskottet noterar även att i proposition 2013/14:141 anförs att frågan om hur hänsyn ska tas till artskyddsförordningens bestämmelser inom ramen för en miljöprövning eller planprocesser behöver ses över. Enligt propositionen bör en särskild utredare få i uppdrag att se över artskyddsförordningen och angränsande regelverk på artskyddsområdet. Syftet med uppdraget bör vara att efter en allmän översyn av bestämmelserna på området föreslå dels en lättöverskådlig och samlad artskyddslagstiftning, dels enskilda bestämmelser som på ett bättre sätt än tillvaratar nationella och internationella skyddsintressen som de är väl avpassade för deras praktiska tillämpning. Utskottet konstaterar avslutningsvis att det av domar från Mark- och framgår att kunskapsunderlaget vad gäller förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster bedöms som viktigt. Exempelvis ansåg Mark- och i en dom av (mål nr M 7168-13) att den utredning som låg till grund för anmälan om vindkraftsetableringen inte var tillräcklig för den prövning som skulle göras när det gäller kravet på en lämplig lokalisering (2 kap. 6 § ), då kunskapsunderlaget vad gäller förekomsten av fåglar och fladdermöss och deras rörelsemönster inom området var bristfälligt. Mark- och miljödomstolens dom ändrades därför och målet återförvisades till handläggning. I en tidigare dom (mål nr M 10072-12) slog Mark- och även fast att om verksamhetsutövaren inte kan visa att lokaliseringen är lämplig enligt 2 kap. 6 § är verksamheten inte tillåtlig. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2013/14:MJ400 (S), 2013/14:MJ396 (M), 2013/14:MJ333 (KD) och 2013/14:N322 (SD) lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, SD, V) om klimatpolitik, luftkvalitet och vindkraft som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 4 (S), 5 (MP), 6 (SD) och 7 (V). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /14:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, 2013/14:MJU3 om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen, 2012/13:MJU11 Klimatpolitik m.m., 2012/13:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m., 2012/13:FöU13 Försvarsmakten och vissa miljöfrågor, 2012/13:MJU9 Livsmedelspolitik, 2011/12:MJU25 Klimatpolitik och geologisk lagring av koldioxid, 2011/12:MJU11 Övergripande miljöfrågor, 2011/12:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m., 2010/11:MJU12 Klimatpolitik m.m., 2010/11:MJU23 Miljöledning, miljörevision och prövning av vindkraft och 2009/10:MJU1 Allmän miljö- och naturvård. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Internationell klimatpolitik, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:MJ491 av (S). De internationella klimatförhandlingarna har tyvärr gett ett otillräckligt resultat för att skydda människor, och de kan inte heller garantera att utsläppen minskar, varken så som vetenskapen och vår planet kräver eller som länderna tidigare utlovat. I stället riskerar de att låsa utsläppen på höga nivåer framåt. Klimatförhandlingarna och slutligen i är mycket viktiga, kanske till och med avgörande för de globala klimatansträngningarna. Efter flera misslyckanden borde det vara värt att pröva en ny strategi i klimatförhandlingarna, en som bygger mer på förtroende och respekt. Det handlar om att på hemmaplan på allvar sätta fart med investeringar i förnybart, i infrastruktur och energieffektivisering och att visa på att en mer progressiv klimatpolitik tjänar oss väl, stärker vår konkurrenskraft och bygger broar till jobb och välfärd. Vi menar att har förmågan och förutsättningarna att ta den rollen och vara den drivkraften. Vi kan vara ett land som lägger fram kreativa förslag. Omställningen till en ekologiskt hållbar utveckling är ett ansvar för hela världssamfundet, men vi rika länder som står för den stora delen av utsläppen ska gå före. För det krävs förebilder. Det ska bli. För det krävs ett arbete inom , och en ny inställning och förhandlingsstrategi. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatmål på EU-nivå, punkt 2 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkandena 5, 7 och 15 i denna del och 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2013/14:MJ428 av och (båda C) i denna del. Kommissionen presenterade ett meddelande om den fortsatta klimatpolitiken . Ett av meddelandets huvudsyften är att förbereda klimatmål . Vi menar att ett mål till 2030 för utsläpp av växthusgaser är nödvändigt för att ge sådana långsiktiga signaler som behövs för investeringar. Ett mål även redan nu skulle ge en färdig trappa till 2050-målet, vilket skulle gynna jobb och konkurrenskraft. Kommissionens förslag till mål grundar sig på en rak linjär utvecklig med ett mål på –mot det lägre målet på –till 2050. Men EU har satt sitt 2050-mål som ett spann med en minskning på mellan . Eftersom vi socialdemokrater förordar att EU siktar mot den övre delen av spannet innebär det att kommissionens mål inte räcker utan måste höjas. Detta bör regeringen driva i EU. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatmål på EU-nivå, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkandena 1, 3 och 4 samt 2013/14:MJ428 av och (båda C) i denna del och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkandena 5, 7 och 15 i denna del. En för central uppfattning är att eventuella bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser inte får äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. Det är nödvändigt att åtaganden inom EU i stället kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå. EU står trots allt bara för av världens utsläpp medan resten av världen ökar utsläppen med motsvarande ett helt EU på mindre än . tycker därmed att regeringen i förhandlingarna för den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att åtagandena för medlemsstaterna ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare så som , , , , osv. EU kan mycket väl ta en ledande roll i internationellt samarbete när det gäller utsläpp av växthusgaser, men att EU ska gå före och ställa markant hårdare krav på medlemsstaternas industri i förhållande till den globala marknaden ser vi som långsiktigt ohållbart. vänder sig således emot att och EU ensidigt beslutar om väsentligt större utsläppsminskningar av klimatgaser än vad som nås i internationella avtal. är i det stora hela inte någon signifikant aktör och även om länder skulle nå nollutsläpp är den reella effekten av de globala utsläppen högst begränsad. menar också att om vi ska kunna klara vår industri och handel och därmed i förlängningen jobben och välfärden, måste vi anpassa våra utsläppsbegränsningar kopplat till vad vi faktiskt släpper ut i förhållande till andra. I fasade vi ut stora delar av vår användning av fossilt bränsle på 1970 och 1980-talen bl.a. genom en omställning inom uppvärmning. Detta har tillsammans med en nästan koldioxidfri elproduktion resulterat i att vi i princip har den industrialiserade världens lägsta utsläpp per capita, detta trots vårt kalla klimat. Med anledning av detta, att vi i endast står för av världens totala utsläpp av växthusgaser, är det inte rimligt att vi i ska krävas på ytterligare stora utsläppsminskningar. Regeringens linje vid förhandlingar i EU måste givetvis vara att de som släpper ut mest också ska ta de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s system för handel med utsläppsrätter, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ428 av och (båda C) i denna del. EU:s utsläppshandel står nu inför en svår situation. Ett alltför lågt pris på utsläppsrätter riskerar att haverera systemet. röstade om att senarelägga auktioneringen av 900 miljoner utsläppsrätter. Det välkomnar vi som ett första steg, men det är inte tillräckligt. Det finns inte en långsiktig drivkraft för investeringar i koldioxidsnål teknik. Svensk industri kan sägas ha en konkurrensfördel eftersom våra svenska miljökrav och miljöskatter har drivit fram ny teknik. Förslaget att plocka bort utsläppsrätter från marknaden hade kunnat stärka deras konkurrenskraft och varit bra för jobben i eftersom mängden utsläppsrätter sätts efter den del av marknaden som motsvarar av verksamheterna med minst CO2-utsläpp. Men överskottet av utsläppsrätter gör att den svenska industrin inte kan utnyttja sin konkurrensfördel. Denna analys borde ge regeringen anledning att driva frågan. Vi skulle välkomna att regeringen intog en mer aktiv roll i diskussionen om att stärka handelssystemets prissignaler. Vi menar att regeringen bör agera tillsammans med andra likasinnade länder för att vara pådrivande så att ETS-systemet utvecklas och att förslag på långsiktiga strukturella åtgärder för att lösa problemen tas fram. Detta bör ges regeringen till känna. Golvpris för utsläppsrätter, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 5. Ett alltför lågt pris på utsläppsrätter riskerar att haverera systemet. För att motverka ett havererat system kan man antingen skära ned utbudet av EUA genom en s.k. set aside, alternativt senareläggande av auktionering (s.k. backloading), eller sätta ett lägsta pris på utsläppsrätterna, ett s.k. golvpris. röstade om att senarelägga auktioneringen av 900 miljoner utsläppsrätter. Det välkomnar vi, som ett första steg. Men det är inte tillräckligt. konstaterar i sin konsekvensanalys av klimat- och energimålen till 2030 att EU ETS kommer att ha ett överskott på 2,5 miljarder utsläppsrätter med nuvarande politik (trots undandragandet av de 900 miljoner utsläppsrätterna) till 2020 och att det finns stort behov för fortsatta åtgärder (Impact assessement, Accompanying the Communication – A policy framework for climate and energy in the period from 2020 up to 2030). Mycket mer måste alltså göras. Regeringen bör överväga att verka för ett lägsta pris, s.k. golvpris, inom systemet. Detta bör ges regeringen till känna. Sektorsvisa klimatmål inom EU, punkt 5 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 15 i denna del. Vi har ju tidigare krävt sektorsmål i , alltså utsläppsmål för transporter, energi, industri etc. Vi har anfört att i ett nationellt klimatpolitiskt ramverk ska sektorsvisa mål sättas och ansvaret ska läggas på varje departement med ett eget utsläppstak för sin sektor. De politiska förslag som sedan departementet lägger fram ska hålla sig under taket. håller ihop hela regeringens utsläppstak för perioden och redovisar också hur det går.