bet · H101KU34 · 2014-06-05 00:00:00 — Flera partier angav att dessa medel hade bekostat projekt som inbegrep personliga möten med väljarna, och två partier hävdade att de hade observerat lokala effekter i form av höjt valdeltagande i de områden där partiet bedrivit ett aktivt arbete. Flera insatser med avsikt att öka valdeltagandet inför valen 2010 bedrevs på lokal nivå i flera delar av landet, först och främst av kommunerna, men även av organisationer inom det civila samhället. Beträffande skolval uppmärksammas i skrivelsen att regeringen inför valet gav i uppdrag att genomföra projektet skolval för elever i årskurs sju till nio och i gymnasieskolorna. Kostnaderna för uppdraget uppgick till , och i uppdragets genomförande samrådde med och . I genomförandet av valet deltog även elevråds centralorganisation () och ungdomsråd. Enligt utvärdering av skolvalet inrapporterade sammanlagt 1 383 skolor sina valresultat till den nationella sammanställningen (Ett val i sig – Utvärdering av skolvalet , , 2011). På dessa skolor hade drygt 440 000 elever fått möjlighet att delta i valet. Valdeltagandet var , vilket var lägre än . Anledningen till minskningen var delvis att deltagandet på vissa skolor var obligatoriskt vid val, medan det års skolval vidtogs åtgärder för att säkerställa att valet var frivilligt. En kontrollant utsågs vid varje skola för att se till att valet genomfördes enligt de kriterier som satts upp. Resultatet offentliggjordes efter att vallokalerna stängt och redovisades på webbplatsen . Utöver samordningen av skolvalet tog i samarbete med flera andra aktörer fram den s.k. valboxen, vilken bestod av ett pedagogiskt material som var avsett att användas av lärare och elever i undervisning. Därutöver förmedlade ett stöd till elevråd (), Rädda barnens ungdomsförbund och för att utveckla en pedagogisk metod för att arbeta med engagemang och politik samt för att genomföra en seminarieserie som gick under namnet Interaktiv demokrati. Detta delprojekt hade elever i förorts- och storstadsområden som målgrupper. Erfarenheterna från skolvalen är i stora drag positiva. Arrangemanget når ut till en mycket stor grupp unga och är ett sätt för skolan att både uppfylla sitt demokrati- och kunskapsuppdrag och att lära eleverna om inflytande och delaktighet. Utvärderingarna av skolvalen 2006 och 2010 visar att en majoritet av eleverna ansåg att valen var en bra förberedelse för riksdagsvalen och att de erbjöd en möjlighet att ta ställning till nya perspektiv. Enligt lärarna bidrog också skolvalen till att öka elevernas engagemang och samhällsintresse. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:K15 tillkännagivanden om dels att regeringens ekonomiska och sociala politik i praktiken undergräver jämlikhetsmålen för demokratipolitiken, främst genom att skapa ökad ekono- misk ojämlikhet (yrkande 2), dels att regeringen bör återinföra satsningen på demokratiambassadörer (yrkande 3). Motionärerna anför att regeringen i skrivelsen betonar vikten av jämlikhet samt framhåller för egen del att regeringens ekonomiska och sociala politik i praktiken undergräver dessa jäm- likhetsmål för demokratipolitiken, främst genom att skapa ökad ekonomisk ojämlikhet – mellan samhällsklasser och mellan kvinnor och män. löshet, ökad etnisk segregation, försämrade skolresultat och alltmer osäkra arbetsvillkor har också negativa effekter på jämlikhetsmålen i demokrati- Många människor marginaliseras och har därmed svårt att göra sina Det blir allt svårare att rekrytera förtroendevalda som represen- terar hela befolkningen. Om man önskar främja jämlikt deltagande i demokra- tin måste man också i övrigt föra en politik som främjar jämlika livschanser. Vidare pekar motionärerna på att utvärderingarna av demokratisatsningar –2006 visade att valdeltagandet har kunnat påverkas i positiv riktning när man har prövat s.k. demokratiambassadörer som samtalat direkt med röstberättigade i områden med en låg nivå av valdeltagande. ambassadörer har visat sig mer effektivt än masskommunikation och andra traditionella metoder för att öka valdeltagandet. Utskottet delar regeringens uppfattning att valdeltagandet är ett uttryck för demokratins förankring i samhället, och att ett högt valdeltagande också innebär ett mer jämlikt valdeltagande och att valresultaten mer korrekt avspeglar de olika intressen som uttrycks i samhället. Det är därför angeläget att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. utvärderingar har visat att valdeltagandet har kunnat påverkas i positiv riktning när man har prövat s.k. demokratiambassadörer som samtalat direkt med röstberättigade i områden med en låg nivå av valdeltagande. Demokratiambassadörer har visat sig mer effektiva än masskommunikation och andra traditionella metoder för att öka valdeltagandet. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder som gäller valdeltagande. Bland annat har fått i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet. Särskilda medel har fördelats till riksdagspartierna och de partier som är representerade i för informationsinsatser inför de allmänna valen. stöd till trossamfund har ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför de allmänna valen. har i uppdrag bl.a. att genomföra skolval inför de allmänna valen. Regeringsuppdrag har lämnats till Handisam (numera Myndigheten för delaktighet) att genomföra en studie av tillgängligheten till röstmottagningsställen under de allmänna valen 2014, till att genomföra en studie av personvalssystemet och till att utvärdera användningen av de särskilda medlen till partierna för informationsinsatser års allmänna val. Den sammanlagda summan för valdeltagandeinsatser är . Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:K15 yrkande 2 och 3. Stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer m.fl. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S) om att stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer m.m. Jämför reservation 1 (S och V). När det gäller stöd till aktörer som verkar för ökat valdeltagande uttalar regeringen bl.a. följande i skrivelsen. Regeringen avser att ge , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet (skr. 2013/14:61 s. 14). Verksamheten ska i första hand inriktas på unga och utrikes födda och genomföras i områden med lågt valdeltagande i tidigare val. Vidare avser regeringen att genomföra åtgärder för att höja kunskapen om Europaparlamentsvalets betydelse och för att öka valdeltagandet (skr. 2013/14:61 s. 15). Regeringen anser att det låga valdeltagandet i Europaparlamentsvalet inte enbart är en demokratisk utmaning för EU utan även för . EU är en gemenskap som ursprungligen uppkom som en motkraft till de auktoritära regimer som var orsak till och Förintelsen. EU spelade också en avgörande roll i demokratiseringen av de postsocialistiska länderna efter och har fortfarande en viktig roll för att vidmakthålla grundläggande demokratiska principer i och övriga världen. Den demokratiska utvecklingen i EU har betydelse för demokratin i . Antidemokratiska tendenser i enskilda medlemsstater har t.ex. en tendens att påverka utvecklingen i andra delar av . Beslutsfattande i EU påverkar konkret individers vardag i genom bl.a. lagstiftning som rör den inre marknaden samt området för frihet, säkerhet och rättvisa. Insatserna ska dels omfatta stöd för att upprätthålla det nätverk av rektorer och lärare som utbildats under –2012, dels omfatta information om valen direkt riktad till unga väljare och ungdomsorganisationer för att främja deltagande i valet . Medel kanaliseras direkt från kommissionen till myndigheterna. Regeringen avser även att på andra sätt verka för att öka kunskapen om Europaparlamentsvalet, däribland genom att föra en dialog med aktörer som kan bidra till att information och kunskap om valets betydelse sprids, t.ex. politiska partier, organisationer inom det civila samhället, myndigheter och kommuner. Regeringen avser vidare att fördela särskilda medel till riksdagspartierna och de partier som är representerade i för informations- insatser inför de allmänna valen. Därutöver avser regeringen att ge stöd till trossamfund (SST) ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informations- insatser inför de allmänna valen (skr. 2013/14:61 s. 16). trossamfunden har kommit att uppfattas som en mycket angelägen och betydelsefull del av det civila samhället. Invandringen har bidragit till att blivit ett alltmer mångkulturellt och mångreligiöst samhälle. funden har en viktig roll för att stödja människor som invandrat till Att ge människor en möjlighet att finna en trygghet genom sin kultur och religion har betydelse för integrationen. På många områden fungerar trossamfunden som en länk mellan stat och samhälle, vilket är ett stöd för nyanlända invandrare som ännu inte har lärt sig det svenska språket eller skapat sig en grundläggande samhällsorientering. inom andra samhällsområden är också värdefull. välfärdsförmedlare inom t.ex. sjukvården, barn- och ungdomsverksamhet eller som ett komplement till samhällets ansvar för människor som lever i en socialt Trossamfunden är, anförs det i skrivelsen, ett forum där dialog om existentiella och sociala frågor äger rum. I detta sammanhang kan de med- verka till att de grundläggande demokratiska värderingar som vårt samhälle vilar på upprätthålls och stärks. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:K15 yrkande 4 ett tillkännagivande om vikten av att stötta fackliga organisationer och övriga folkrörelser i arbetet för att stimulera ökat valdeltagande. De anför att i skrivelsen pekas främst trossamfunden ut som mottagare av stöd för att stimulera till informationsinsatser inför de allmänna valen. Enligt motionärerna är det viktigt att betona att även andra delar av civilsamhället har en viktig roll för att öka engagemanget och valdeltagandet. De olika folkrörelserna har traditionellt haft en stor betydelse för att sprida de demokratiska principerna och vikten av att rösta. Det gäller inte minst de fackliga organisationerna. Här skulle mer kunna göras och mer initiativ kunna stöttas med statliga anslag. Detsamma gäller t.ex. idrottsrörelsen och handikapprörelsen. Även företagarnas organisationer, särskilt de som engagerar egen- och småföretagare, skulle kunna engageras i det arbetet. behandlade i sitt betänkande 2013/14:KrU5 ett motionsyrkande om betydelsen av ett starkt och levande civilsamhälle. Motionärerna påtalade bl.a. att det civila samhället skapar mötesplatser fredade från kommersiella lönsamhetskrav där medborgarna naturligt kan koppla sina egna erfarenheter och krav till ett vidare samhälleligt perspektiv. förklarade sig dela motionärernas uppfattning om vikten av ett starkt civilsamhälle, och därför se med tillförsikt på regeringens satsningar på området. En proposition som regeringen lade fram 2009, med mål och inriktning för politiken för det civila samhället (prop. 2009/10:55), var enligt kulturutskottet en viktig grund för att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse samt för att tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Viktigt hade också enligt kulturutskottet varit det myndighetsstöd som politikområdet fått, genom det ansvar för området som lagts på Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. såg vidare positivt på att regeringen tillsatt en utredare i syfte att möjliggöra för det civila samhället att ta ytterligare ett steg framåt för att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och utvecklas. Med hänsyn till de satsningar som regeringen gjort och gör på området, och den samstämmighet som finns om betydelsen av ett starkt och levande civilsamhälle, ansåg kulturutskottet att motionsyrkandet till stora delar fick anses tillgodosett. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:227). Utskottet vill även i detta sammanhang instämma i regeringens uppfattning att valdeltagandet är ett uttryck för demokratins förankring i samhället och att ett högt valdeltagande också innebär ett mer jämlikt valdeltagande och att valresultaten mer korrekt avspeglar de olika intressen som uttrycks i samhället. Det är därför angeläget att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Som tidigare nämnts har regeringen vidtagit en rad åtgärder som gäller valdeltagande. Bland annat har fått i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet. Särskilda medel har fördelats till riksdagspartierna och de partier som är representerade i för informationsinsatser inför de allmänna valen. stöd till trossamfund har ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför de allmänna valen. har i uppdrag bl.a. att genomföra skolval inför de allmänna valen. Regeringsuppdrag har lämnats till Handisam (numera Myndigheten för delaktighet) att genomföra en studie av tillgängligheten till röstmottagningsställen under de allmänna valen 2014, till att genomföra en studie av personvalssystemet och till att utvärdera användningen av de särskilda medlen till partierna för informationsinsatser års allmänna val. sammanlagda summan för valdeltagandeinsatser är . Med det ovan sagda avstyrker utskottet motion 2013/14:K15 yrkande 4. Nationella riktlinjer för rektorernas beslut om lokal medverkan av riksdagspartierna m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande (S) om nationella riktlinjer och stöd för rektorernas beslutsfattande om lokal medverkan för riksdagspartierna och deras ungdomsförbund. På regeringens uppdrag tar , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, fram ett stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskola som rör hantering av politisk information i skolan och närvaron av representanter för politiska partier (skr. 2013/14:61 s. 18). Regeringen pekar på att det i vissa avseenden har förekommit oklarheter om huruvida skolor kan förbjuda vissa politiska partier att verka på skolorna. Inför valet tog på uppdrag av regeringen fram stödmaterialet Politisk information i skolan (U2010/1216/S). I stödmaterialet framhåller att skolan inte är en allmän plats och att det därför är rektorn som bestämmer vem som får vistas i skolan. Om rektorn beslutar att politiska partier ska få komma till skolan och bedriva opinionsbildning måste skolan behandla alla partier lika. En lösning för skolor som anser att vissa partiers närvaro är problematisk är att neka tillträde till samtliga partier. menar dock att en sådan lösning är svår att förena med skolans demokratiska uppdrag. Enligt utvärdering av skolvalet var det av skolorna som valde att inte bjuda in någon företrädare för de politiska partierna eller deras ungdomsförbund till skolan. Regeringen anser att det är relevant att skolelever inför skolvalen får goda förutsättningar att kritiskt bedöma och bilda sig en uppfattning om olika politiska alternativ. Mot den bakgrunden har regeringen gett , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskola som rör hantering av politisk information i skolan och närvaron av representanter för politiska partier (Ju2013/7073/D). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska dessutom genomföra aktiviteter för att sprida detta stödmaterial. Utgångspunkten för uppdraget är att skolans huvudmän fortsatt har ansvar för och beslutanderätt över tillträdet till skolorna. m.fl. (S) begär, i motion 2013/14:K15 yrkande 5, ett tillkännagivande om nationella riktlinjer och stöd för rektorernas beslutsfattande om lokal medverkan av riksdagspartierna och deras ungdomsförbund. Motionärerna anför att skrivelsens förslag på åtgärder för att förbättra informationen i skolan är bra. Detta gäller särskilt uppdraget till , numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, om att ta fram ett stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskolan som rör hantering av politisk information i skolan och närvaron av representanter för politiska partier. De menar att det behövs ett motsvarande stöd och riktlinjer för rektorerna som dessa kan stödja sig på i sitt beslutsfattande och som behandlar information och medverkan på ett likartat sätt i hela landet. En skola är inte en allmän plats. Yttrandefriheten enligt regeringsformen innefattar inte någon rätt för medborgarna – eller en sammanslutning av sådana – att få tillträde till en skola för att sprida ett budskap eller för att utöva den rätt att sprida tryckta skrifter som garanteras i tryckfrihetsförordningen. Skolledningen kan dock ge tillstånd för utomstående att i skolan sprida information eller tryckta skrifter. Vid ställningstagande till om ett politiskt parti i dessa syften ska få tillträde till en skola måste skolledningen beakta objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen, som föreskriver att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. En skola kan ha praktiska skäl att begränsa antalet partier som den på eget initiativ bjuder in att lämna information; detta har inte ansetts strida mot lag under förutsättning att urvalet görs objektivt och inte innebär att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten. Regeringsrätten har funnit att det – under närmare angivna omständigheter – av praktiska skäl kan vara påkallat att begränsa antalet partier som bjudits in att bedriva politisk information i skolan, att en sådan uppläggning av verksamheten inte behöver innebära att övriga organisationer utesluts från att i en eller annan form delta i verksamheten om de anmäler intresse för det samt att en sådan begränsning av inbjudan som innebär att endast de partier som är representerade i eller i kommunens fullmäktige ska bjudas in innefattade en begränsning på objektiv grund (RÅ81 2:26 I och II). Det förhållandet att ett begränsat antal partier bjuds in till skolan får dock inte åberopas som skäl att avvisa alla önskemål om deltagande från andra partier och organisationer; det skulle strida mot objektivitetskravet i 1 kap. 9 § RF (jfr JO:s beslut , dnr 3238-2006). Utgångspunkten är att ett parti eller en organisation som uttrycker intresse för att delta ska tillåtas göra det på samma villkor som de som inbjudits. Om en skola av praktiska skäl måste avslå en begäran från ett parti eller en organisation om att få tillträde till skolan för att delta i en debatt, är skolledningen i princip skyldig att bereda partiet eller organisationen möjlighet att få komma till skolan vid ett annat tillfälle för att lämna information i den fråga som debatten handlade om (JO:s beslut , dnr 3110-2009). Att låta bedömningen i frågan om ett politiskt parti ska ges tillträde till skolan vara beroende av vilka åsikter partiet kan förväntas föra fram står i strid med objektivitetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen (JO:s beslut den 25juni 2007, dnr 3940-2006 och 3941-2006). Skolledningen har en skyldighet att upprätthålla ordningen på skolan. det gäller frågan om allmänna ordningsskäl kan motivera att politiska partier nekas tillträde till en skola eller att möjligheten att där lämna information begränsas eller styrs av skolan vad gäller tid, rum och form ska det beaktas (2008/09:JO1 s. 400) att –det krävs att de negativa konsekvenserna som tillträdet kan antas få för ordningen är klart påvisbara –objektivitetsprincipen måste iakttas, och ordningsskäl får inte användas som svepskäl för att utesluta ett parti på grundval av de åsikter som partiet kan förväntas föra fram –aktioner som eleverna planerar som riktar sig mot ett visst partis närvaro och som beror på innehållet i partiets politiska budskap är inte ett sådant ordningsskäl som kan åberopas; om rektorn i en sådan situation inte kan tala eleverna till rätta kan det vara korrekt i formellt hänseende att ställa in hela aktiviteten –lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn eller elever får inte åberopas till stöd för ett grundlagsstridigt handlande eller ett kringgående av grundlagen. (Anm. Sådana bestämmelser finns nu i 6 kap. skollagen och i diskrimineringslagen.) Spridning av tryckta skrifter inom en skola, t.ex. genom bokbord eller utdelning av flygblad, utgör spridning bland allmänheten. Följande ska beaktas (JK:s beslut ): –Begränsningar i denna spridningsrätt med anledning av skriftens innehåll får därför inte ställas upp utan stöd i tryckfrihetsförordningen. Detta gäller trots att skollokaler inte utgör allmän plats. Tryckfrihetsförordningens bestämmelser om förbud mot spridningshinder innefattar dock inte någon rätt för medborgarna – eller en sammanslutning av dessa – att få tillträde till en plats som inte är allmän för att där sprida tryckta skrifter. –På en skola är det en fråga för skolledningen att ge tillstånd för utomstående att utöva sådana aktiviteter inom skolans område (se ovan). –Ett avslag på en ansökan att i detta syfte få komma till skolan eller ett förbud i detta avseende för utomstående får inte grundas på innehållet i de skrifter som är i fråga; i så fall utgör avslaget eller förbudet ett sådant spridningshinder som är förbjudet enligt tryckfrihetsförordningen. Inom vissa områden har på sin webbplats publicerat juridiska vägledningar för att guida i de lagar, förordningar och föreskrifter som finns. Där har verket även publicerat allmänna råd m.m. På webbplatsen finns bl.a. en juridisk vägledning benämnd Politisk information i skolan (granskad ). Där anges följande som några av de utgångspunkter som skolan har att beakta: –Skolan är ingen allmän plats utan det är rektorn som bestämmer vem som får vistas i skolan och det är också rektorn som ansvarar för ordningen på skolan. –Om rektorn beslutar att politiska partier ska få komma till skolan och bedriva opinionsbildning måste skolan behandla alla partier lika. –Urvalet av partier som bjuds in måste göras objektivt; det anses som objektivt om skolan bjuder in alla partier som är representerade i eller i kommunfullmäktige. –Rektorn har möjlighet att begränsa politiska partiers tillträde till skolan om det är motiverat av ordningsskäl och de negativa konsekvenserna för ordningens upprätthållande är klart påvisbara. får skälen inte ha något samband med partiets åsikter eftersom det skulle strida mot kravet på opartiskhet. –En tillåten lösning är att alla partier nekas tillträde. En sådan lösning är dock svår att förena med skolans demokratiska uppdrag och är därför mindre lyckad. har även tagit fram ett stödmaterial om politisk information i skolan, Politisk information i skolan (reviderad ), som publicerats på webbplats. Nämnas kan även att kommuner och landsting (SKL) tagit fram skriften i skolan – Vad gäller? vilken publicerats på SKL:s webbplats. , numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor skrift Prata politik! Ett metodmaterial om demokratiska samtal i skolan finns på webbplatsen . Där behandlas bl.a. skolans demokratiuppdrag och vad som gäller när en skola bjuder in de politiska partierna utifrån lagar m.m. Vidare lämnas bl.a. tips på hur en skola kan ta fram en handlingsplan för de politiska partiernas närvaro på skolan och information om olika metoder för att utvärdera aktiviteter där politiska partier har deltagit i skolan.