bet · H101KU5 · 2014-01-10 00:00:00 — Utskottets uppfattning var att förslaget i de delar som handlar om tillsyn, utbildning, vägledning och stöd för de som upphandlar och företagen strider mot subsidiaritetsprincipen. Även i utlåtande /12:FiU50 om förslaget till direktiv om offentlig upphandling (KOM(2011) 896), fann utskottet med liknande motivering att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. I båda dessa utlåtanden finns två reservationer (SD) och (V). Utlåtande 2011/12:FiU12 gällde direktivförslaget om en EU-ram för rekonstruktion och avveckling av kreditinstitut och värdepappersföretag (KOM(2012) 280). I utlåtandet finns en reservation (V). Enligt utskottets uppfattning strider förslaget om en obligatorisk lånemekanism mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Lånemekanismen kan enligt utskottets mening leda till moral hazard genom att vissa medlemsstater kan lockas till att underfinansiera sina nationella arrangemang när de vet att de i en kris kan låna från andra medlemsstater. Utskottets uppfattning är att målen med kommissionens förslag bäst eller kanske endast kan nås genom att de enskilda medlemsstaterna får det fulla ansvaret för finansieringen av avvecklingen av kreditinstitut. Direktivet bör av denna anledning inte innehålla några tvingande mellanstatliga finansieringsförpliktelser. Utskottet lämnade även ett utlåtande (utl. 2012/13:FiU18) om förslaget till förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (KOM(2012) 511). I utlåtandet finns en reservation (V). Enligt utskottet strider förslaget mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, särskilt när det gäller kommissionens förslag om kapitaltäckning. Enligt utskottet kan målet med kommissionens förslag nås betydligt bättre om de grundläggande kapitalkraven utgör minimikrav och under förutsättning att medlemsstaterna behåller möjligheten att höja nivån på kapitalkraven om de anser det vara motiverat för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Utskottet ansåg också att förslaget – som innebär att medlemsstater som står utanför eurosamarbetet men ändå väljer att delta i tillsynsmekanismen blir skyldiga att följa ECB:s instruktioner som de inte får rösträtt i – innebär en oproportionerlig begränsning av dessa länders inflytande. prövade justitieutskottet tio utkast till lagstiftningsakter, varav tre har lett till att utskottet lämnat utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. I utlåtande /12:JuU29 prövade utskottet förslaget om inrättande av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur), KOM(2011) 873. På begäran av justitieutskottet yttrade sig om vissa frågor som gällde formerna för ett motiverat yttrande (prot. 2011/12:27). Regeringen överlämnade sin bedömning av subsidiaritetsfrågan genom en faktapromemoria. I utlåtandet finns två reservationer (M, FP, KD) och (SD). Utskottets majoritet ansåg att kommissionens förslag i dess helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottets majoritet ansåg att kommissionens förslag om att inrätta Eurosur är så oklart och ofullständigt att det inte med tillräcklig tydlighet framgår att målen för åtgärderna inte kan nås på nationell nivå. Utskottet uttalade även att det faktum att regeringen inte klart hade uttalat sin åsikt i subsidiaritetsfrågan bidrar till oklarheten. Utskottet ansåg även att vissa regler i förslaget innebär en så långtgående utökning av Frontex befogenheter att det inte kan anses acceptabelt ur subsidiaritetssynpunkt, och att vissa andra delar av förslaget är alltför detaljerade, och att medlemsstaterna borde ges större utrymme att inom en något vidare ram själva bestämma de närmare åtgärder som ska vidtas. Reservanterna från M, FP och KD ansåg också att eftersom kommissionens förslag delvis är oklart och ofullständigt framgår det inte med tillräcklig tydlighet att målen för åtgärderna inte kan nås på nationell nivå, och inte heller att målen för åtgärderna bättre kan uppnås genom att åtgärderna vidtas på unionsnivå. De ansåg vidare att kommissionens motivering i subsidiaritetsfrågan borde vara mer utförlig och innehålla ett tydligare resonemang om hur man kommer fram till att den föreslagna förordningen är förenlig med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Reservanterna framhöll vidare vikten av att subsidiaritetsprincipen följs i den fortsatta processen med att upprätta Eurosur. De ansåg att förslaget i de delar det avser de åtgärder som medlemsstaterna ska vidta vid olika effektnivåer är alltför detaljerade, och att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. biföll reservationen från M, FP och KD och överlämnade ett motiverat yttrande i enlighet med detta till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:156). lämnade också ett utlåtande (utl. 2011/12:JuU31) om förslaget till direktiv om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området, KOM(2012) 10. Regeringen överlämnade sin bedömning av subsidiaritetsfrågan genom en faktapromemoria, men eftersom utskottet ansåg att regeringens bedömning inte framgick tillräckligt tydligt i denna begärde utskottet muntlig information från regeringen vid ett sammanträde. Regeringen översände sedermera även skriftlig information. gav även tillfälle att yttra sig. KU ställde sig i sitt yttrande starkt frågande till om förslaget till direktiv är förenligt med subsidiaritetsprincipen i den del det avser att reglera rent nationell behandling av personuppgifter (prot. 2011/12:31). ansåg att de delar av kommissionens förslag som berör den renodlat nationella behandlingen av personuppgifter strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande till EU. I likhet med regeringen menade utskottet att det inte är motiverat att utöka tillämpningsområdet till att gälla nationell personuppgiftsbehandling på det brottsbekämpande området. biföll utskottets förslag (rskr. 2011/12:175). lämnade även ett utlåtande (utl. 2012/13:JuU8) om förslaget till och rådets direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen (KOM(2012) 363). Utskottet ansåg i sitt ställningstagande att förslagets rättsliga grund är tveksam och mer långtgående jämfört med den som uttryckligen gäller medlemsstaternas straffrättsliga lagar (artikel 325.4 respektive 83.2 i EUF-fördraget) och som innebär att det bara kan bli fråga om att lagstifta om minimiåtgärder, vilket utesluter en fullständig harmonisering av straffrätten. Utskottet ansåg vidare att förslaget inte fullt ut är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Vid subsidiaritetsprövningen tog justitieutskottet hänsyn till vad tidigare uttalat om att subsidiaritetsprövningen innefattar ett proportionalitetskriterium. Av detta följer att den föreslagna åtgärden på unionsnivå inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Utskottet ansåg att förslaget, i vart fall vad gäller vissa artiklar, får anses gå utöver vad som kan anses nödvändigt för att uppfylla syftet med förslaget. Utskottet fann att bestämmelserna därmed inte står i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Utskottet föreslog att skulle avge ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. biföll utskottets förslag (rskr. 2012/13:8). prövade sex utkast till lagstiftningsakter . Utskottet lämnade två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden under detta år. I ett av utlåtandena behandlade utskottet två förslag (utl. 2011/12:CU21). Det gäller kommissionens förslag till direktiv om ändring av direktiv /43/EG om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning, KOM(2011) 778, och förordning om särskilda krav avseende lagstadgad revision av företag av allmänt intresse, KOM(2011) 779. Utskottet uttalade att förslagen visserligen har en gränsöverskridande karaktär men ansåg det tveksamt om skillnader i nationell lagstiftning avseende revisorer och revision verkligen utgör det hinder mot den inre marknaden som kommissionen gör gällande. Utskottet ifrågasatte vidare starkt om det finns tillräckliga skäl för en reglering i förordningsform för att uppnå målen för åtgärden. Vidare konstaterade utskottet att kommissionens förslag är mycket ingripande och skulle leda till en detaljreglering som minskar utrymmet för nationella välfungerande särlösningar och näringslivets självreglering. Förslagen går i vissa delar också längre än vad som är rimligt mot bakgrund av de av kommissionen angivna syftena med förslagen. Dessutom ansåg utskottet det finnas skäl att ifrågasätta om förslagen verkligen på ett ändamålsenligt sätt bidrar till att de angivna syftena kan uppnås. På grund av det anförda ansåg utskottet att kommissionens båda förslag strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle avge ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. beslutade i enlighet med civilutskottets förslag (rskr. 2011/12:124). lämnade även ett utlåtande (utl. 2012/13:CU14) om förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (KOM(2012) 614). I utlåtandet finns två reservationer (S, MP) och (V). Utskottets majoritet ansåg inte att de gränsöverskridande problemen på området är så stora att en reglering av frågan på EU-nivå är motiverad. De regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör enligt utskottet förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. De åtgärder som bör vidtas måste kunna anpassas till de rådande förhållandena i respektive medlemsstat med hänsyn till ägarstruktur, bolagsstyrning och annat jämställdhetsarbete. Enligt utskottet finns det som förslaget nu ser ut inte tillräckliga skäl att vidta åtgärder på EU-nivå. Målet bedöms kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. Utskottet ansåg därmed att kommissionens förslag strider mot subsidiaritetsprincipen. I en reservation (S, MP) ansågs att målet med de planerade åtgärderna inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan kräver samordnade åtgärder på EU-nivå i stället för nationella initiativ av varierande omfattning, ambitionsgrad och effektivitet. Reservanterna ansåg därför att förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen och föreslog att något motiverat yttrande inte skulle lämnas. biföll utskottsmajoritetens förslag och ett motiverat yttrande överlämnades därmed till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2012/13:138). prövade tolv utkast till lagstiftningsakter , och fann i samtliga fall att förslagen inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Tidsfristen för att avge ett motiverat yttrande överskreds för ett av utrikesutskottets behandlade förslag . Det gäller förslaget till förordning om ändring av förordning om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen, KOM(2012) 329. Förslaget hänvisades till utrikesutskottet . På grund av att förslaget inte innebar någon ändring i substans föreslog presidiet att utskottet skulle fatta beslut om att lagstiftningsakten var förenlig med subsidiaritetsprincipen vid ett sammanträde . Ärendet bereddes via e-post . Samtliga ledamöter meddelade till att de inte ansåg att utkastet stred mot subsidiaritetsprincipen. Vid sammanträdet bekräftade utskottet i ett formellt beslut att det inte ansåg att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2012/13:1). Tidsfristen gick ut . prövade elva utkast till lagstiftningsakter , varav två utkast resulterade i utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. lämnade socialutskottet ett utlåtande (utl. 2011/12:SoU18) om förslaget till förordning om ändring av förordning vad gäller information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel, KOM(2012) 49. Noteras kan att socialutskottet även prövade förslaget till ändring av ett direktiv vad gäller information till allmänheten om receptbelagda läkemedel, KOM(2012) 48. Utskottet ansåg inte att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen (prot. 2011/12:29). När det gäller de båda förslagen lämnade regeringen sin bedömning av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen på begäran av utskottet. gavs tillfälle att yttra sig (yttr. 2011/12:KU5y). konstaterade i sitt utlåtande inledningsvis att förslagen i deras nuvarande utformning i flera delar strider mot tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. anslöt sig till bedömning att även om de båda förslagen har ett EU-mervärde innebär de en bristande överensstämmelse med det proportionalitetskriterium som innefattas i en prövning av subsidiaritetsprincipens tillämpning och som hänför sig till de föreslagna regleringarnas brist på värnande om fungerande nationella konstitutionella system. När det gäller direktivförslaget noterade socialutskottet kommissionens ansatser att värna sådana nationella konstitutionella system. När det gäller förordningsförslaget konstaterade socialutskottet att det saknas ansatser att värna fungerande nationella konstitutionella system. ansåg liksom att den föreslagna förordningens harmonisering på området därför inte är lämplig och fullt fungerande. bedömde alltså, i likhet med , att förordningsförslaget i det avseendet strider mot subsidiaritetsprincipen. biföll utskottets förslag och överlämnade ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2011/12:177). I utlåtande /13:SoU8 prövade utskottet förslaget till förordning om fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (KOM(2012) 617). Noteras kan att har haft anledning att pröva subsidiariteten i kommissionens förslag till ändringar i förordningar som rör utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen. Vid alla tre tillfällena ansåg att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen och beslutade att lämna ett motiverat yttrande (utl. 2010/11:MJU7, rskr. 2010/11:3, utl. 2010/11:MJU21, rskr. 2010/11:181 och utl. 2011/12:MJU8, rskr. 2011/12:52). Det nu aktuella förslaget är avsett att ersätta livsmedelsprogrammen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. uttalade att fattigdom och social utestängning motverkas bäst genom att främja arbete som möjliggör egen försörjning och genom att utveckla sociala trygghetssystem som omfattar hela befolkningen. Utskottet ansåg vidare att direkta sociala stödinsatser ska vara ett ansvar för varje medlemsstat och att det är mest effektivt att stöd till personer som lever i en utsatt situation utformas och tillhandahålls av medlemsstaterna själva. Utskottet fann därmed att förslaget inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen och föreslog ett motiverat yttrande. biföll förslaget (rskr. 2012/13:117). prövade 14 utkast till lagstiftningsakter . Utskottet fann i ett fall att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Det är det första utlåtandet med förslag till motiverat yttrande som trafikutskottet har avgett sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Utlåtandet (utl. 2012/13:TU3) gäller förslaget till förordning om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet m.m., KOM(2012) 380, och ingår i det s.k. besiktningspaketet (eller som kommissionen kallar det trafiksäkerhetspaketet) tillsammans med kommissionens förslag till direktiv om ändring av rådets direktiv /37/EG om registreringsbevis för fordon, KOM(2012) 381. När det gäller förslaget till direktiv ansåg utskottet att det inte strider mot subsidiaritetsprincipen, vilket meddelades till kammaren genom ett protokollsutdrag. När det gällde att bedöma om förslaget till förordning är utformat utifrån ett beaktande av subsidiariteten konstaterade utskottet att delar av innehållet i den föreslagna förordningen är alltför långtgående, och utskottet anser att det finns förslag till regleringar som i stället lämpar sig bättre att hanteras på nationell nivå. Utskottet ansåg att förslaget om införande av krav på besiktning av mopeder och historiska fordon (veteranfordon) är alltför långtgående och därmed inte förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet ansåg att detsamma även gäller förslaget om att införa krav om årlig besiktning av motorcyklar. Detta bör vara något som även fortsättningsvis ska vara föremål för beslut på nationell nivå. biföll utskottets förslag, och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande (rskr. 2012/13:9). Miljö- och jordbruksutskottet var återigen det av utskott som prövade flest utkast till lagstiftningsakter (28) under kalenderåret 2012.5[ –2010 prövade MJU 18 lagstiftningsutkast (bet. 2010/11:KU18 och bet. 2011/12:KU4) och 28 utkast (bet. 2012/13:KU8).] Utskottet lämnade ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande (utl. 2012/13:MJU6). Det gällde förslaget till förordning om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning i unionen, KOM(2012) 576. Utskottet begärde in regeringens bedömning såväl skriftligt som muntligt. Utskottet anförde bl.a. att syftet med förordningen är att fastställa bestämmelser om tillträde till och fördelning av nytta från genetiska resurser och traditionell kunskap som rör genetiska resurser i enlighet med bestämmelserna i . När det gäller åtgärder för bl.a. tillträde får parterna till protokollet själva bestämma om de vill reglera tillträdet. Enligt utskottets mening bör lagstiftningskompetensen på detta område kvarstå hos medlemsstaterna. Kommissionens förslag utesluter inte en överföring av nationell kompetens till EU i denna del eftersom det inte tydligt framgår att förordningen avser användningen av genetiska resurser och traditionell kunskap som rör genetiska resurser. Utskottet konstaterade att endast vissa av EU-staterna utvecklat lagstiftning om tillträde och kommissionen framhållit att det inte behövs några harmoniserade åtgärder på EU-nivå för tillträde. Utskottet ansåg under dessa förutsättningar att det är en onödig och oproportionerlig åtgärd att inrätta en s.k. unionsplattform som syftar till att strama upp och diskutera medlemsstaternas tillträdeslagstiftning. Inrättandet av en sådan plattform genom förordningen har inga fördelar. Förslaget om upprättande av en plattform för tillträde till genetiska resurser inom EU kan ses som ett inledande steg till en EU-harmoniserad tillträdeslagstiftning. Lagstiftningskompetensen även på detta område bör därför kvarstå hos medlemsstaterna. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att delar av kommissionens förslag till förordning inte bör genomföras på unionsnivå då dessa inte kan anses stå i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande. biföll utskottets förslag (rskr. 2012/13:131). prövade tre utkast och lämnade två utlåtanden. Detta ska jämföras med då näringsutskottet prövade 23 utkast och lämnade två utlåtanden, varav dock endast ett resulterade i ett motiverat yttrande från . Det första utlåtandet (utl. 2011/12:NU17) som näringsutskottet lämnade gällde förslaget till förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020), KOM(2011) 834. Utskottet begärde in regeringens bedömning av subsidiaritetsfrågan som lämnades i en faktapromemoria. Utskottet ansåg att vissa delar av förslaget som rör åtgärder för att förbättra företagens marknadstillträde inom och utom unionen strider mot subsidiaritetsprincipen. När det gäller kommissionens förslag för att främja exporten för små och medelstora företag saknas det enligt regeringen ett EU-mervärde i förhållande till de nationella handelsfrämjande insatser som redan finns. Utskottet instämde i detta och ansåg att EU inte bör utöka sina insatser inom detta område eftersom det då blir en dubblering av insatserna. Utskottet fann att kommissionens förslag i den del det avser handelsfrämjande insatser strider mot subsidiaritetsprincipen och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande. biföll utskottets förslag (rskr. 2011/12:127). Det andra utlåtandet (utl. 2012/13:NU5) gällde förslaget till direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (KOM(2012) 372). Utskottet begärde in regeringens bedömning, vilken redovisades i en faktapromemoria. Utskottet fick information om förslaget vid ett sammanträde. Utskottet ansåg att delar av förslaget i sitt nuvarande skick inte var förenliga med subsidiaritetsprincipen, och föreslog att skulle lämna ett motiverat yttrande. Utskottets invändning gällde de delar av kommissionens förslag som rör insyn och styrning i fråga om upphovsrättsorganisationernas kollektiva förvaltning, vilka utskottet anser är alltför detaljerade för att vara lämpliga att genomföras på EU-nivå. biföll utskottets förslag (rskr. 2012/13:14). prövade tre utkast till lagstiftningsakter och lämnade ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande. Det gällde förslaget till rådets förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, KOM(2012) 130, den s.k. (se utl. 2011/12:AU14). Förslaget utgjorde en del av det s.k. utstationeringspaketet som förutom bestod av ett nytt direktiv om genomförandet av direktiv om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (KOM(2012) 131). Regeringen överlämnade två faktapromemorior till . Utskottet beslutade att förslaget till direktiv inte strider mot subsidiaritetsprincipen. När det gäller betonade utskottet inledningsvis betydelsen av att det europeiska samarbetet på det arbetsrättsliga området baseras på medlemsstaternas olika nationella utgångspunkter och att samarbetet i så stor utsträckning som möjligt enbart ska vara av stödjande och kompletterande natur. Utskottet anförde vidare följande: Artikel 153 i EUF-fördraget ger EU befogenhet att understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet för att uppnå de mål inom socialpolitiken som anges artikel 151 i EUF-fördraget. Bestämmelsen ska dock inte tillämpas på löneförhållanden, föreningsrätt, strejkrätt eller rätt till lockout (artikel 153.5 i EUF-fördraget). Kommissionen gör själv bedömningen att förslaget till förordning därför inte kan grunda sig på denna artikel. Kommissionen anser i stället att artikel 352 i EUF-fördraget utgör lämplig (eng. appropriate) rättslig grund för den föreslagna åtgärden. Denna artikel, som benämns flexibilitetsklausulen, får enligt sin ordalydelse användas om en åtgärd från unionens sida skulle visa sig nödvändig för att nå något av de mål som avses i fördragen. Förutsättningen är att fördragen inte föreskriver de nödvändiga befogenheterna för detta. Utskottet kan konstatera att användandet av artikel 352 i EUF-fördraget är kringgärdat av ett antal begränsningar som syftar till att värna medlemsstaternas och de nationella parlamentens möjligheter att förhindra att befogenhet överförs till unionen på något annat sätt än genom en fördragsändring. Till dessa hör kravet på enhällighet i rådet, förbudet mot harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning och kommissionens särskilda skyldighet att inom ramen för subsidiaritetsprövningsförfarandet i artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen uppmärksamma de nationella parlamenten på förslag som använder sig av artikel 352. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen i anslutning till frågan om godkännandet av Lissabonfördraget uppmärksammade att får möjlighet att kontrollera användandet av flexibilitetsklausulen i samband med subsidiaritetsprövningen av framlagda förslag. Lissabonfördraget innebär att den parlamentariska kontrollen av detta har stärkts (prop. 2007/08:168 s. 48 och 97). Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening angeläget att de nationella parlamenten inom ramen för sin subsidiaritetsprövning kan övertygas om att kommissionens förslag till rättsakt verkligen kan antas bidra till att uppfylla målen i fördraget på det sätt som användandet av artikel 352 i EUF-fördraget förutsätter.