bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — I yrkande 17 anser motionärerna att staten i samverkan med lärarutbildningarna bör ta ett större ansvar för den introduktionsperiod som en nyutexaminerad lärare ska genomgå. I motion 2013/14:Ub251 av (S) menar motionären att den registerkontroll som ska göras av lärare och skolledare även bör omfatta brottet grov kvinnofridskränkning. Skolans värdegrund kan annars inte förmedlas till eleverna på ett trovärdigt sätt, enligt motionären. Bakgrund och gällande rätt har fattat beslut om att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare från (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11UbU5, rskr. 2010/11:171). I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen och propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) tillförs kommunsektorn för att kompensera för kostnader i samband med introduktionsperioden för nyutbildade lärare och förskollärare och för att legitimerade lärare ska kunna avsätta tid för att bistå icke legitimerade lärare vid betygssättning (prop. 2012/13:1 utg.omr. beräknades en halvårseffekt, varför kommunsektorn tillfördes (prop. 2011/12:1 utg.omr. Vid tillämpningen av den kommunala finansieringsprincipen görs regleringen , dvs. regleringsbeloppen fastställs när propositionen överlämnas. Någon retroaktiv reglering görs inte. Skulle ett regleringsbelopp i efterhand i väsentligt grad visa sig vara felaktigt, kan detta beaktas senare genom en förändring av nivån på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. När det gäller uppskattningen av huvudmännens kostnader för bl.a. introduktionsperiod och lämplighetsbedömning inför ansökan om legitimation anförde regeringen i propositionen Legitimation för lärare och förskollärare att det inte i detalj går att avgöra hur mycket tid som bör tas i anspråk i varje enskilt fall, varför en schablonersättning bör ges till huvudmännen (prop. 2010/11:20 s. 76). Med anledning av ett tillkännagivande från överlämnade regeringen skrivelse 2012/13:162 Arbetet med legitimationsreformen avseende lärare och förskollärare till (bet. 2011/12:UbU20, rskr. 2011/12:277). Skrivelsen innehöll dels en finansieringsplan för arbetet med legitimationsreformen, dels en rapport om hur arbetet med reformen fortskrider. Av skrivelsen framgår att () följer utvecklingen av legitimationsreformen och de ekonomiska konsekvenserna i samarbete med , Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Kommuner och Landsting, och Sameskolstyrelsen i enlighet med vad som meddelades i propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20). lade skrivelsen till handlingarna (bet. 2012/13:UbU13, rskr. 2012/13:224). Kraven för att få legitimation som lärare eller förskollärare framgår av skollagen (2 kap. 16 § första stycket). ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen, med tillfredsställande resultat har genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervisning som i huvudsak svarar mot examen och i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. Regleringen i skollagen kompletteras av bestämmelser i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen). En huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som önskar genomföra en introduktionsperiod för att kunna ansöka om legitimation ska se till att läraren eller förskolläraren får genomföra denna (4 kap. 1 § behörighetsförordningen). Läraren eller förskolläraren ska under sin introduktionsperiod få stöd av en som ska vara legitimerad lärare eller legitimerad förskollärare. Rektorn eller förskolechefen ska se till att det finns en plan för introduktionsperioden (4 kap. 2 § behörighetsförordningen). har meddelat föreskrifter om introduktionsperioden (SKOLFS 2011:37). Föreskrifterna avser introduktionsperiodens syfte och längd, mentorn , planen för introduktionsperioden, dokumentationen av introduktionsperioden, bedömningen och rektorns eller förskolechefens yttrande över lärarens eller förskollärarens lämplighet att bedriva undervisning. Skolinspektionen ska granska hur huvudmännen tillhandahåller den introduktionsperiod de är skyldiga att ge lärare och förskollärare i yrket (Regleringsbrev för avseende ). Granskningen ska bl.a. omfatta hur huvudmännen organiserar sin verksamhet för att säkerställa att lärarna och förskollärarna får mentorer som är legitimerade lärare eller förskollärare. Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen avser att lämna en proposition om introduktionsperioden för lärar- och förskollärarlegitimation till . Det finns bestämmelser i skollagen (2010:800) om registerkontroll av personal (2 kap. 31–33 §§). En person som erbjuds en anställning inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt inom viss annan pedagogisk verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Även den som erbjuds uppdrag, praktiktjänstgöring, arbetspraktik eller liknande i en sådan verksamhet ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret. Registerutdraget ska innehålla uppgifter om mord, dråp, grov misshandel, människorov och grovt rån samt sexualbrott och barnpornografibrott (se 22 § förordningen [1999:1134] om belastningsregister). Av förarbetena framgår att lagstiftningen om registerkontroll syftar till att stärka barns och ungas skydd mot sexuella och andra grova brott. Reglerna bygger på en jämkning av två viktiga skyddsintressen – skyddandet av barn mot övergrepp och skyddet av den personliga integriteten (prop. 1999/2000:123 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg). Lagen (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn trädde i kraft (prop. 2012/13:194, bet. 2013/14: JuU8, rskr. 2013/14:36). Lagen är ett led i genomförandet av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Lagen innebär en skyldighet för den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn. Av propositionens författningskommentar framgår att lagen är tillämplig vid rekrytering av personal till gymnasieskola och gymnasiesärskola (prop. 2012/13:194 s. 48). Eftersom regeringen överlämnade en skrivelse om arbetet med legitimationsreformen som bl.a. innehåller en finansieringsplan (skr. 2012/13:162) anser utskottet att yrkandet om en finansieringsplan för lärarlegitimationsreformen är tillgodosett och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 15. När det gäller yrkandet om introduktionsperioden konstaterar utskottet att regeringen har aviserat en proposition om introduktionsperioden för lärar- och förskollärarlegitimation . Utskottet är inte berett att föregripa behandlingen av en sådan proposition och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 17. Utskottet konstaterar att syftet med en registerkontroll av skolans personal är att stärka elevens skydd mot brott. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom yrkandet om en bredare registerkontroll av skolans personal för att skolans värdegrund ska kunna förmedlas till eleverna på ett trovärdigt sätt. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub251 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lärarnas administrativa uppgifter och om bedömning och betygssättning. Jämför reservationerna 34 (S), 35 (MP) och 36 (MP). I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 11 vill motionärerna att skollagen ändras så att de individuella utvecklingsplanerna slopas helt och att de skriftliga omdömena är obligatoriska i årskurs 6–9. Skollagen bör också ändras så att kravet på åtgärdsprogram tas bort för särskilt stöd av mindre omfattning, men finns kvar vid större behov av särskilt stöd. Ändringarna ska syfta till att minska lärarnas administrativa arbetsbörda så att de i stället kan använda sin arbetstid till att planera och bedriva undervisning. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 1 anser motionärerna att endast dokumentation med tydliga pedagogiska syften bör prioriteras. Syftet ska alltid vara att främja elevernas utveckling och inte att förse skolmyndigheter med ett stort antal uppgifter. I yrkande 6 framhålls att lärarna endast bör ägna sig åt dokumentation och administration då det föreligger ett tydligt pedagogiskt syfte, t.ex. arbete kopplat till bedömning av elevprestationer. Skolans huvudmän bör åläggas att anställa administrativ personal. Ett sådant åtagande skulle rymmas inom skolpengen eftersom den ska täcka huvudmannens hela verksamhet, inklusive administrationen. I yrkande 7 vill motionärerna att ska få i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till dokumentationsförfaranden, dvs. krav på hur dokumentationen ska upprättas. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 3 vill motionärerna att bedömningen och betygssättningen ska utvecklas och bli mer likvärdig. Lärare ska ha möjlighet att kontinuerligt delta i sådan fortbildning, och lärarutbildningen behöver stärkas på området. I yrkande 8 vill motionärerna att ett nationellt utvecklingsarbete initieras för att stärka arbetet med bedömning och betygssättning på skolorna. Bakgrund och gällande rätt har beslutat om ändringar i skollagen (2010:800) i syfte att minska och förenkla lärarnas administrativa arbete (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19). Ändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner har avskaffats i årskurs 6–9 i . De innebär också att skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurs 1–5 i ska upprättas en gång per läsår i stället för varje termin. Utvecklingssamtal ska dock, liksom tidigare, hållas minst en gång per termin i samtliga årskurser. Information som tidigare lämnades i en skriftlig individuell utvecklingsplan ska dock numera lämnas muntligt vid utvecklingssamtalet. ges betyg i årskurs 6. vill regeringen att betyg ska ges från årskurs 4. När betyg ges i årskurs 4–6 bör kraven på att upprätta individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen avskaffas i dessa årskurser. Genomförandet ska utredas och förslag ska lämnas senare (pressmeddelande från ). Regeringen överlämnade propositionen Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (prop. 2013/14:160) till . I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) i syfte att förtydliga reglerna om stöd och särskilt stöd samt förenkla lärarnas arbete med åtgärdsprogram och annan dokumentation. Ändringarna föreslås träda i kraft . Motionstiden gick ut . utvecklar kontinuerligt stöd för en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning i olika ämnen och kurser. Därutöver finns de nationella proven. Det finns också mer generella stödmaterial om bedömning och betygssättning, t.ex. Kunskapsbedömning i skolan. gav regeringen i uppdrag att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. I uppdraget ingick att utarbeta allmänna råd om de nya kursplanerna och kunskapskraven. gav regeringen till känna att en tydlig handledning om hur skolorna ska använda betygsstegen B och D bör utarbetas och att den nya betygsskalan bör utvärderas (bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). gav regeringen i uppdrag att utarbeta kunskapskrav för betygsstegen A, C och E för årskurs 6 i och motsvarande skolformer. föreskrifter om kunskapskrav för och motsvarande skolformer samt för nämnda betygssteg började gälla . gav regeringen i uppdrag att utarbeta olika former av stödmaterial för att underlätta lärarnas arbete med bedömning och betygssättning när det gäller kunskapskraven för betygsstegen B och D. publicerade handledningen Betygsskalan och betygen B och D – en handledning. har i uppdrag att fortsätta, och vid behov utveckla, arbetet med olika former av kompetensutveckling och stöd till lärare inom området bedömning och betygssättning (U2011/6543/S). Uppdraget ska redovisas till () . gav regeringen till känna att ett bedömningsstöd för den nya betygsskalan skyndsamt bör tas fram och göras tillgängligt där sådant material ännu inte finns (bet. 2011/12:UbU12, rskr. 2011/12:174). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.1) aviserat att den nya betygsskalan ska utvärderas och att den har för avsikt att ge ett sådant uppdrag. ska också utarbeta och implementera ett tydligt och konkret bedömningsstöd för uppföljning av elevernas kunskaper i läs- och skrivutveckling och matematik (Regleringsbrev för avseende ). Innehållet i bedömningsstödet ska utgå från relevant forskning inom dessa områden. Bedömningsstödet ska kunna användas redan i årskurs 1 för att tidigt identifiera elever som riskerar att få eller som redan har svårigheter inom läs- och skrivutveckling och matematik, eller för att ge elever extra stimulans inom dessa områden. Bedömningsstödet ska finnas tillgängligt för skolorna senast under /15. Regeringen vill införa ett nytt kunskapsmål om läsförståelse för elever i årskurs 1 och vill därför att det ska vara obligatoriskt för lärarna i årskurs 1 att använda sig av bedömningsstöd för läs- och skrivutveckling och matematik fr.o.m. /16. Genomförandet ska utredas och förslag ska lämnas senare (pressmeddelande från ). Utskottet kan inledningsvis konstatera att flera förslag för att minska lärarnas administrativa arbete har presenterats och att även har beslutat om ett av förslagen. Utskottet ser positivt på att lärarna på detta sätt ges bättre förutsättningar att ägna sig åt sitt huvuduppdrag – att undervisa – så att eleverna i sin tur får bättre förutsättningar att nå kunskapsmålen. När det gäller yrkandena om lärarnas administrativa uppgifter vill utskottet inte föregripa behandlingen av propositionen Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (prop. 2013/14:160) och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub568 (S) yrkande 11 och 2013/14:Ub576 (MP) yrkandena 1 och 6–7. När det gäller yrkandena om bedömning och betygssättning vill utskottet peka på kontinuerliga utvecklingsarbete och särskilda uppdrag när det gäller stöd till lärare för bedömning och betygssättning som ska redovisas . Utskottet vill inte föregripa resultatet av det uppdraget, som har fått med anledning av tidigare tillkännagivanden från , och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub576 (MP) yrkandena 3 och 8. Fortbildning av skolans personal Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fortbildning i olika ämnen och om kollegialt lärande. Jämför reservationerna 37 (MP), 38 (V) och 39 (MP). Fortbildning i olika ämnen I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 13 vill motionärerna stärka jämställdhetsaspekten i kompetensutvecklingsinsatser för studie- och yrkesvägledare och göra möjligheten till fortbildning permanent. I kommittémotion 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 7 anför motionärerna att skolpersonalen bör ges kompetensutveckling i hur fysisk aktivitet kan integreras i skoldagens samlade aktiviteter. Enligt motion 2013/14:Ub243 av (FP) är det angeläget att regeringen ser över möjligheterna att öka kunskapen om hbtq hos lärare och övrig skolpersonal. I motion 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 2 framför motionärerna att lärarna måste få utbildning i genuspedagogik. En genusmedveten pedagogik i skolan är enligt motionärerna ett viktigt instrument för att bryta invanda normsystem. Kollegialt lärande och lärarhandledare I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 20 anser motionärerna att lärarna bör få bättre förutsättningar att tillämpa s.k. kollegialt lärande (en metod för kompetensutveckling där kollegor tillsammans analyserar och utvärderar sin undervisning). ska administrera en fortbildningsinsats för att sprida kunskapen om hur kollegialt lärande kan användas lokalt. I motion 2013/14:Ub562 av (M) vill motionären att regeringen överväger möjligheten att införa ett system med lärarhandledare i ämnena matematik, svenska och NO (naturorienterande ämnen). Bakgrund och gällande rätt Det finns bestämmelser om kompetensutveckling i skollagen (2010:800). Av 2 kap. 34 § framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Inom ramen för sin löpande tillsyn ska Skolinspektionen särskilt redovisa hur huvudmän, rektorer och förskolechefer säkerställer att personal får nödvändig kompetensutveckling (Regleringsbrev för avseende ). Enligt förordningen (2011:555) med instruktion för ska verket stödja och svara för nationellt prioriterad fortbildning och annan kompetensutveckling för personal. För vissa fortbildningar administrerar även statliga stöd och bidrag. anordnar fortbildning inom studie- och yrkesvägledning, t.ex. med inriktning mot utveckling av kvaliteten i skolans eller enhetens studie- och yrkesvägledning och om genusmedveten studie- och yrkesvägledning. har också i uppdrag att erbjuda kompetensutvecklingsinsatser för studie- och yrkesvägledare i syfte att ge eleverna en bred, allsidig och könsneutral vägledning till arbetsmarknaden (U2011/7067/S). Vägledningen ska utgå från att alla yrkesområden är möjliga för både flickor och pojkar, kvinnor och män. Fortbildning om hbt-personers utsatthet ryms bl.a. inom fortbildningar om skolans värdegrund. Två omfattande fortbildningssatsningar, Matematiklyftet och Läslyftet, bygger på kollegialt lärande och särskilt utbildade handledare. Satsningarna redovisas nedan. Regeringen gav i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning av matematiklärare i matematikdidaktik och för att ge dem professionellt stöd genom matematikhandledare (/4343/S, U2011/7370/GV (delvis), U2012/2103/GV). ska också svara för utbildning av matematikhandledare och rektorer. Uppdraget avser matematiklärare, inklusive matematikhandledare, och rektorer inom skolväsendet utom förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet. Syftet med dessa insatser, det s.k. Matematiklyftet, är att öka elevers måluppfyllelse i matematik. Med matematiklärare avses lärare som undervisar i matematik. Uppdraget ska genomföras så att fortbildningen kan pågå fr.o.m. t.o.m. , under förutsättning att beviljar medel för detta ändamål –2016. En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen –2016 ska lämnas till (). Regeringen gav i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling där fokus ska vara på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/7215/S). ska också svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. En delredovisning av uppdraget ska lämnas till (). En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen –2018 ska lämnas till (). Fortbildningar för personal inom skolan erbjuds dessutom av andra aktörer, t.ex. organisationer och företag, i en rad olika ämnen. Ett exempel är idrottsföreningen () som 2003 utvecklade rörelseverktyget Röris för barn mellan sex och utifrån samma grundkoncept som Friskis & Svettis-jympan. har över 25 000 lärare, fritidspedagoger och annan skolpersonal deltagit i en utbildningsdag via någon i . Ett annat exempel är (). Förbundet arbetar bl.a. med utbildning genom att arrangera kurser och ta fram utbildningsmaterial. lokalföreningar har specialutbildade informatörer som bl.a. arbetar med skolinformation. Med hänvisning till huvudmannens ansvar för kompetensutveckling av skolans personal och det utbildningsutbud som finns, inklusive pågående statliga fortbildningssatsningar, avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr257 (V) yrkande 7, 2013/14:Ub243 (FP), 2013/14:Ub499 (S) yrkande 2 och 2013/14:Ub565 (MP) yrkande 13. Utskottet vill peka på att det kollegiala lärandet och lärarhandledare är utgångspunkten för två omfattande fortbildningssatsningar och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub562 (M) och 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 20. Undervisningens nivå och innehåll Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utmaningar för duktiga elever och om vissa undervisningsämnen. Jämför reservationerna 40 (S), 41 (MP) och 42 (V). Utmaningar för duktiga elever I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 15 menar motionärerna att särskilt begåvade barn ofta inte får den stimulans i skolan som de behöver. Undervisningen ska innebära en utmaning och den grundskoleelev som vill ska kunna läsa kurser på gymnasienivå, anser motionärerna. Även i kommittémotion 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 16 framhålls att undervisningen ska innebära en utmaning. Motionärerna anser att den gymnasieelev som vill ska kunna läsa enskilda ämnen på högskolenivå. I partimotion 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslås att och får i uppdrag att göra en översyn och utvärdering av utbildningen i mediekritisk kompetens och, om behov finns, arbeta för att denna utbildning utvecklas. I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 11 anser motionärerna att bör utveckla sitt arbete med att stödja skolhuvudmännen att arbeta för en modern och forskningsbaserad sex- och samlevnadsundervisning. I motion 2013/14:Ub276 av (S) yrkande 1 menar motionären att simundervisning bör införas i förskolan. Genom tidig simträning kan drunkningsolyckor förebyggas och barnen får en förberedelse för simträningen i skolan. Det är särskilt viktigt för barn vars föräldrar inte har råd med simskola. I motion 2012/14:Ub304 av (M) anförs att ett sätt att stimulera intresset för teknik är att erbjuda barnen i förskolan en frivillig utbildning till förskoleingenjör och äldre elever en utbildning till mellanstadieingenjör. I motion 2013/14:Ub506 av (C) menar motionären att det skulle kunna främja hälsan hos unga att i någon form införa filosofi på schemat redan från första klass. Barn och ungdomar skulle få den ram, tid och möjlighet för djupare samtal som ofta saknas och som inte kan hänvisas till skolhälsovården. I motion 2013/14:Ub543 av (S) menar motionären att regeringen måste ta ett större ansvar för att garantera att kommunerna ger alla barn möjlighet att lära sig simma. Regeringen ska anordna en nationell konferens om hur simkunnigheten ska öka. Regeringen ska också föra in i läroplanen för förskolan att barnen ska ges möjlighet att få vattenvana. Bakgrund och gällande rätt Utmaningar för duktiga elever Försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser Regeringen beslutade om förordningen (2011:355) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. Med spetsutbildning avses en utbildning som inrymmer särskild fördjupning och breddning inom ett eller flera ämnen. Eleverna kan läsa gymnasiekurser och få betyg i det eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot: engelska, matematik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik eller kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap) eller språkval. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. Enligt förordningen får inför vart och ett av läsåren 2012/13 till 2014/15 besluta att huvudmän för får delta i försöksverksamheten. De första utbildningarna inom försöksverksamheten startade . Efter den sista ansökningsomgången är det totalt 25 grundskolor som bedriver riksrekryterande spetsutbildning under högst . ska 2013–2020 lämna en redovisning av omfattningen av försöksverksamheten och en utvärdering av denna till (). Försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning Regeringen beslutade om förordningen (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekryterande gymnasial spetsutbildning i matematik, naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Efter en förlängning avser försöksverksamheten utbildning som startar –.