bet · H101SkU17 · 2014-03-03 00:00:00 — 2013/14:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet Beskattning av företag, kapital och fastighet Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog ställning till motioner från oppositionspartierna om sådana ändringar i skattelagstiftningen som utgjorde del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattning av företagande och investeringar och om beskattning av fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på företagsbeskattningens och kapitalbeskattningens område. I betänkandet finns nio reservationer (S, MP, SD, V) och fyra särskilda yttranden (S, V) Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2013/14:Sk252 av (M), 2013/14:Sk281 av och (båda M), 2013/14:Sk285 av i (M), 2013/14:Sk302 av (S), 2013/14:Sk338 av (FP), 2013/14:Sk358 av Edip Noyan (M), 2013/14:Sk366 av Per Lodenius och (båda C), 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Sk403 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk406 av Finn m.fl. (M), 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4, 2013/14:Sk428 av (M), 2013/14:So439 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:N328 av (KD) yrkande 6. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2013/14:Sk225 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk315 av (MP) och 2013/14:Sk361 av (KD). Reservation 4 (V) 2013/14:Sk213 av (FP), 2013/14:Sk258 av (S), 2013/14:Sk265 av (M), 2013/14:Sk330 av (FP), 2013/14:Sk364 av (C), 2013/14:Sk397 av (M), 2013/14:Sk418 av (M), 2013/14:Sk427 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sk436 av (KD). 2013/14:Sk230 av (S), 2013/14:Sk353 av (M), 2013/14:Sk368 av och (båda C), 2013/14:Sk390 av och (båda SD), 2013/14:Sk392 av och (båda SD), 2013/14:Sk395 av (C), 2013/14:Sk407 av Per Åsling (C), 2013/14:Sk432 av och (båda M) och 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 5 (MP) 2013/14:Sk303 av och (båda S), 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 6 (S, MP, V) 2013/14:Sk234 av (M), 2013/14:T217 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2013/14:T339 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:T352 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2013/14:T476 av i och (båda S) yrkande 3 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 45. Reservation 7 (S, SD, V) 2013/14:Sk203 av och (båda MP), 2013/14:Sk204 av (MP), 2013/14:Sk247 av (MP), 2013/14:Sk256 av (S), 2013/14:Sk259 av och (båda S), 2013/14:Sk269 av (M), 2013/14:Sk314 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk352 av (M), 2013/14:Sk363 av (C), 2013/14:Sk371 av och (båda SD), 2013/14:C219 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:C380 av och (båda SD) yrkande 1, 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 10 och 11, 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 27, 2013/14:C435 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 8 (S, MP, V) Reservation 9 (SD) Äkta och oäkta bostadsföretag 2013/14:Sk429 av (M). Avskrivning av flyttbara bostadshus 2013/14:Sk422 av och (båda M). Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning 2013/14:Sk220 av (M), 2013/14:Sk309 av (M), 2013/14:Sk334 av (FP) och 2013/14:Sk416 av (KD). 2013/14:Sk271 av och (båda FP). 2013/14:Sk253 av (M) och 2013/14:Sk362 av och (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen. avslog motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2013/14:1, yttr. 2013/14:SkU1y, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattningen av företagande och investeringar och om beskattningen av fastigheter. Motionerna innehåller förslag om tillkännagivanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilagan). Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattning. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (SD) och 3 (V) samt särskilt yttrande 1 (V). antog riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2007/08: 100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Enligt fem hållpunkter ska skattereglerna utformas så att de bidrar till goda förutsättningar för en varaktigt hög sysselsättning och till goda villkor för företagande och investeringar. Därigenom säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. När det gäller företagande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företag att etablera sig och investera i . Vidare ska företag som redan är verksamma i kunna öka sina investeringar. Därutöver ska goda villkor också gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär vidare att skattepolitiken ska utformas så att den tillgodoser fem allmänna krav som ställs på de svenska skattereglerna i en globaliserad värld. Dessa krav innebär bl.a. att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt. Skattereglerna ska vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att systemet inte ska vara onödigt krångligt. Reglerna ska även skapa ett finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras i ett EU-rättsligt perspektiv. Beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) ska drivas vidare. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. I motion 2013/14:Sk252 av (M) anförs att regeringen bör se över förutsättningarna och möjligheterna för att införa ett RUT-avdrag som ett direktavdrag för företagare. I motion 2013/14:Sk281 av och (båda M) föreslås att regeringen bör överväga en översyn av skattesystemet ur ett socialt och ekologiskt hållbarhetsperspektiv för att se hur man bättre kan främja en positiv utveckling genom exempelvis skatteavdrag eller andra ekonomiska incitament. I motion 2013/14:Sk358 av Edip Noyan (M) anförs att ett bra sätt att minska byråkratin och kostnaderna för små företag är att införa en schablonbeskattning för små företag som har en omsättning på högst samt max fem anställda. Denna beskattning ska inkludera alla skatter och avgifter som föreläggs företagaren. I motion 2013/14:Sk406 av Finn m.fl. (M) anförs att villkoren för att starta och driva företag har till stor del blivit bättre men mer kan fortfarande göras. Regeringen bör se över möjligheterna med fortsatta skattesänkningar för att gynna företagare och företagande. I motion 2013/14:Sk338 av (FP) föreslås att regeringens arbete med att förenkla reglerna för företag och entreprenörer i högre grad inriktas på att förenkla skattelagstiftningen. Detta är viktigt för att största möjliga effekt ska kunna uppnås genom åtgärderna för att minska regelbördan för företagen. I motion 2013/14:Sk366 av Per Lodenius och (båda C) föreslås en översyn av skatte- och avdragsreglerna för företagare inom kultursektorn och allmännyttiga föreningar. I kommittémotion 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4 anförs att det är ett problem att stora koncerner inte betalar de skatter de moraliskt sett borde göra. Att undvika skatt blir en orättfärdig konkurrensfördel. Regeringen måste vara mer proaktiv i att säkra den bolagsskattebas som ska beskattas i . Runt om i världen och inte minst i tar regeringar initiativ för att sätta stopp för skatteflykten. har en alltför låg profil. Motionärerna vill att går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. och i EU verkar för ett internationellt regelverk för företagsbeskattning som hindrar skatteflykt till skatteparadis eller sekretesstater. Ett verktyg för skatteflykt är att använda sig av ägarlösa företag, t.ex. stiftelser eller s.k. discretionary trusts, där det är oklart vem eller vilka som egentligen äger moderbolaget och var beskattningen ska ske och att och i EU ska verka för åtgärder mot skatteflykt genom stiftelser, anglosaxiska s.k. discretionary trusts och andra ägarlösa företagsformer. I motion 2013/14:Sk302 av (S) föreslås att det bör införas entreprenadkonton för underentreprenörer i hela näringslivet. Ett system med entreprenadkonton i hela näringslivet skulle skapa ordning och lika villkor för konkurrerande seriösa företag och dessutom generera ökade inkomster till staten. I motion 2013/14:Sk403 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdraget att ta fram förslag på ett återinförande av arvsskatt, eventuellt kompletterad med en återinförd gåvoskatt. Det är från fördelningspolitiska utgångspunkter inte rimligt att arv av stora förmögenheter ska lämnas obeskattade, medan förvärvsinkomster och avkastning på eget sparkapital beskattas. Vidare bör det tillsättas en utredning med uppdrag att ta fram förslag på ett återinförande av förmögenhetsskatten. I kommittémotion 2013/14:So439 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att vissa skatteregler ändras för att öka möjligheterna till affärsutveckling och ge stimulans för framför allt små- och familjejordbruk. En gårdsbutik ska ges ett grundavdrag så att man kan sälja egna produkter, baserade i huvudsak på egen primärproduktion, skattefritt upp till ett visst basbelopp . I partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att de nya regler som har införts för att begränsa avdragsrätten för ränteutgifter inom en intressegemenskap är ett steg i rätt riktning men att de är svåröverskådliga och inte tillräckliga. Regeringen bör därför utreda och göra en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap, vilket borde minska incitamenten för skatteplanering. I flera motioner framförs synpunkter på skattelättnader för att stimulera människors vilja att investera i och starta företag. I motion 2013/14:Sk285 av i (M) framförs att det finns stora behov av riskvilligt kapital till framför allt de små och medelstora företagen. Ett sätt att komplettera utbudet av riskkapital vore att införa s.k. entreprenörskonton som ger möjlighet till skatteuppskov för privatpersoner och företag. Exempelvis skulle vinster från tidigare investeringar kunna beskattas först efter realisering med möjlighet att utan skattekonsekvenser återinvestera vinsten i andra bolag . I motion 2013/14:Sk428 av (M) anförs att det finns skäl att se över frågan om finansiering av företagsverksamhet i ett bredare perspektiv, där ett antal olika förslag kan leda till att det blir lättare att få tillgång till kapital för investeringar och utveckling av företagens verksamhet. I motion 2013/14:N328 av (KD) yrkande 6 föreslås att det borde ges möjlighet att öppna s.k. etableringskonton som skulle tillåta personer att spara ihop ett eget kapital skattefritt som sedan kunde användas vid en företagsstart. Med utgångspunkt i de riktlinjer som har lagt fast för skattepolitiken har villkoren för att starta, driva och utveckla företag stärkts genom åtgärder på flera olika politikområden. Därigenom säkerställs att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd uppnås. Skattereglerna ska också utgöra effektiva ekonomiska styrmedel på t.ex. miljöområdet och till förmån för folkhälsan samt främja ett legitimt och rättvist skattesystem. När det gäller företagande och investeringar innebär hållpunkterna att skattereglerna genom goda villkor ska attrahera utländska företag att etablera sig och investera i . Vidare ska företag som redan är verksamma i kunna öka sina investeringar. Därutöver ska goda villkor också gälla för svenska företags investeringar i utlandet. Riktlinjerna innebär också att skattereglerna ska utformas så att de kan finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt, de ska vara generella, och existerande särregler (skatteutgifter) ska löpande prövas för att förenkla systemet. Reglerna ska även skapa ett finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. De ska vara hållbara och kunna försvaras ur ett EU-rättsligt perspektiv. Beskattning ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället, och på inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. Arbetet med att förenkla skattereglerna i syfte att minska den administrativa bördan ska drivas vidare. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De anger vilka åtgärder som är angelägna och vad som bör undvikas. Med utgångspunkt i de riktlinjer för skattepolitiken som har fastställt stärktes under förra mandatperioden villkoren för att starta, driva och utveckla företag genom åtgärder på flera olika politikområden. På företagsskatteområdet har flera skattesänkningar genomförts för företag, som lagändringar har vidtagits för att stoppa avancerad skatteplanering. Skattelättnaderna innebär bl.a. att bolagsskatten, liksom expansionsfondsskatten för småföretagen, har sänkts i två omgångar, nu senast fr.o.m. från till . Goda skattemässiga villkor för investeringar är en förutsättning för att svenska företag även ska kunna bidra till en hög ekonomisk tillväxt. Skattesänkningarna har haft sin bakgrund i bolagsskattens betydelse för investeringar, tillväxt och sysselsättning i ; även önskemålen om att förbättra villkoren för att få företag att etablera sig i , för investeringar i och för redovisning av inkomster i och därmed förstärka den svenska skattebasen har haft betydelse. Bolagsskattesänkningen bidrar till ett mer symmetriskt skattesystem med en större likabehandling av eget kapital och lån i bolagssektorn. En sänkt bolagsskatt värnar den svenska skattebasen genom att göra det relativt mer förmånligt att beskatta vinsterna i , och reducerar incitamenten att skatteplanera. Sänkningen ger starka incitament för näringslivet att öka sina investeringar, vilket leder till en ökad produktivitet, högre reallöner och en högre sysselsättning. fattade också beslut om att införa regler om ränteavdragsbegränsningar i syfte att förhindra aggressiv skatteplanering och därmed minska skattebortfallet för staten. När det gäller yrkanden om återinförande av arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatten har utskottet tidigare vid ett flertal tillfällen avstyrkt liknande motionsyrkanden. Flera av motionsförslagen går ut på att med skattelättnader som verktyg stimulera människors vilja att investera i och starta företag. En viktig åtgärd för att främja tillgången på kapital, inte minst för de mindre företagen, var beslutet att slopa förmögenhetsskatten. Skatten uppmuntrade till skatteplanering och orationella transaktioner. Förmögenhetsskatten gav även upphov till problem för boende i egnahem med snabbt stigande taxeringsvärden och för människor som betalat av sina huslån. Även arvs- och gåvoskatten var starkt kritiserad innan den avskaffades . Det handlade om olikheter i värderingen av aktier som medförde att bolag av skatteskäl flyttade från börsens A-lista till O-listan. Generationsövergångar i småföretag skapade problem. Kritiken gällde också möjligheterna till skatteplanering och möjligheterna att på ett lagligt sätt minska skatten. Att lösa problemen med ändrade regler ansågs inte möjligt. Mot den bakgrunden tillstyrkte ett enigt skatteutskott att arvs- och gåvoskatten skulle avskaffas. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. För att öka incitamenten och förbättra förutsättningarna för entreprenörskap infördes ett investeraravdrag från . Investeraravdraget är utformat som en definitiv skattelättnad för fysiska personer som investerar i mindre företag och innebär att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission får göra avdrag för hälften av betalningen för andelarna i inkomstslaget kapital. Avdrag ges med högst per person och år, vilket innebär en definitiv skattelättnad med vid förvärv av andelar för . Investerarnas sammanlagda betalning för andelar i ett och samma företag får uppgå till högst . Investeraravdraget kommer att ge tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital i dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital jämnas ut och sänker småföretagens kapitalkostnader. Förslag om att ytterligare tjänster ska föras in i systemet med skattereduktion för RUT- och ROT-arbeten har avslagits av vid upprepade tillfällen sedan reglerna infördes. Utskottet anser att den nuvarande avgränsningen är väl avvägd och är därmed inte berett att ställa sig bakom en utvidgning så att ytterligare tjänster förs in i systemet med skattereduktion för HUS-arbete. Det ska i sammanhanget understrykas att skattereduktionen är riktad till hushållen, och vad motionären efterfrågar är närmast en typ av företagsstöd. Regler om omvänd skattskyldighet har införts i mervärdesskattelagen för att motverka undandragandet av mervärdesskatt inom byggsektorn. Reglerna trädde i kraft . Något byggentreprenadavdrag infördes inte. I proposition 2005/06:130 anförde den dåvarande regeringen att remissinstanserna ifrågasatte byggentreprenadavdragets effektivitet när det gäller att stävja skatteundandragande och att regeringen med hänsyn till detta inte var beredd att lämna något förslag till lagstiftning om ett byggentreprenadavdrag. har utvärderat de nya reglerna om omvänd skattskyldighet. Utifrån det som framkommit i kontrollinsatser kan det konstateras att bestämmelserna slår effektivt mot enskilda undandraganden inom tillämpningsområdet. När det är fråga om organiserade undandraganden är bilden av effektiviteten en något annan och det är osäkert om reglerna motverkar skatteundandragande i dessa fall. Utskottet anser att de ändringar av skattereglerna för företagande och investeringar som har genomförts sedan regeringsskiftet visar på ett målmedvetet förändringsarbete som syftar till att ge människor goda förutsättningar för att starta och utveckla företag som kan bidra till en varaktigt hög sysselsättning. Internationella jämförelser visar att det svenska företagsklimatet är bland det bästa i världen. Företagens villkor ska även fortsättningsvis förbättras genom en företagsvänlig skattepolitik, regelförenkling, minskad administrativ börda, satsningar på utbildning, forskning, innovation, teknikutveckling och infrastruktur samt förbättringar av arbetsmarknadens funktionssätt. Stärkt konkurrenskraft handlar därför om att säkerställa och utveckla starka sidor samt att värna ett dynamiskt näringsliv i hela landet. En strategisk del av arbetet med att förbättra skattevillkoren för företagande utförs av (dir. 2011:1) som ska se över beskattningen så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Kommitténs uppdrag är också att göra villkoren för finansiering med eget kapital och lån mer lika. slutbetänkande ska redovisas (dir. 2012:115). För att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag har regeringen i proposition 2013/14:1 meddelat att man har för avsikt att låta utreda skattereglerna för finansiella instrument, t.ex. optioner och andra aktierelaterade incitament, som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning. Utskottet delar regeringens bedömning att dessa regler bör utredas. Regeringen har arbetat med att begränsa möjligheterna till avancerad skatteplanering och skatteflykt. Det pågår ett omfattande arbete med omförhandling av skatteavtalen för att få in bestämmelser om informationsutbyte i skatteavtal med andra länder. Regeringen har vidare infört flera begränsningar av möjligheterna för företag inom en intressegemenskap att göra ränteavdrag. deltar aktivt i EU:s arbete med att stärka åtgärder mot aggressiv skatteplanering. Likaså har engagerat sig i och G20-ländernas som bl.a. syftar till att förhindra dubbel icke-beskattning. Utskottet kan konstatera att flera av de frågor om villkoren för investeringar, sparande och företagens kapitalförsörjning som har tagits upp i motionerna gäller, eller har anknytning till, reformer som redan har införts eller till det arbete som pågår eller planeras. bör därför inte överväga något tillkännagivande till regeringen i dessa hänseenden. De grundläggande krav som bör beaktas i skattepolitiken och i skattelagstiftningen är väl tillgodosedda genom de riktlinjer för skattepolitiken som utskottet redovisat ovan. Det finns därför inte heller anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om skattesystemets allmänna utformning. Utskottet vill också påminna om de regler som redan finns för att underlätta för nyföretagande och för att ge positiva effekter på risktagandet hos enskilda näringsidkare. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden som har behandlats i detta avsnitt. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av fåmansföretagens skatteregler, ökade möjligheter till investeringar och beskattning av carried interest. Jämför reservation 4 (V) och särskilt yttrande 2 (V). Utdelningar och kapitalvinster till delägare i ett fåmansföretag beskattas enligt särskilda regler, som brukar kallas 3:12-reglerna. Dessa finns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Reglerna kom till vid skattereform med syftet att förvärvsinkomster ska beskattas ungefär lika oavsett om de kommer från ett lönearbete eller från arbetsinsatser i ett eget företag. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. De 3:12-reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående till denne har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående till denne anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn, barnbarn samt dödsbo som någon i närstående kretsen är delägare i. Om en verksam delägare tar ut lön från sitt eget företag beskattas den delägaren på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter.