bet · H101SoU12 · 2014-03-11 00:00:00 — hade lön från arbete, tillfälligt eller regelbundet. Regeringen konstaterar vidare i budgetpropositionen att tidigare satsningar inom ramen för en hemlöshetsstrategi 2007–2009 bidragit bl.a. till att utveckla kommunernas arbete med vräkningsförebyggande insatser, och ambitionen är att inga barn ska drabbas av vräkning, att det totala antalet vräkningar ska minska och att antalet kommuner som arbetar förebyggande ska öka. tillsatte regeringen en nationell hemlöshetssamordnare i syfte att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa långsiktiga och hållbara strukturer och fungerande rutiner för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Ett särskilt fokus ligger på att förebygga vräkningar, främst bland barnfamiljer. I publikationen Samordning för att motverka och förebygga hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, som vänder sig till kommunerna, sägs bl.a. följande: För att lösa boendesituationen för personer som är hemlösa och utestängda från bostadsmarknaden är det vanligt att kommunerna har organiserat boendelösningarna enligt ett trappstegssystem. Den hemlöse personen kvalificerar sig gradvis (tränas i att bo) till ett eget boende, från härbärge och olika försöks- och träningslägenheter till en bostad med eget förstahandskontrakt – en process som ofta tar . Krav ställs ofta på att den boende ska uppfylla ett antal villkor utöver de regler som hyreslagen anger. Det kan exempelvis handla om krav på drogfrihet, att delta i behandling, eller att ta emot tillsyn. En annan utgångspunkt är att se bostaden som en grundförutsättning för att människor ska kunna ta itu med sina problem. Metoden att erbjuda hemlösa personer en egen permanent bostad, med tillgång till frivilliga och individuellt anpassade stödinsatser, har visat goda resultat där den har testats. En bostad är ett grundläggande behov, oavsett vilka eventuella andra problem en person kan tänkas ha. Bostad är en modell som har prövats på ett fåtal platser i landet. Allt fler kommuner visar intresse för att införa den – om inte annat som ett komplement till mer traditionella metoder. Att fler kommuner ges möjlighet att pröva Bostad är något som kommuner och landsting genom ett kongressbeslut kommer att verka för. Vidare noteras att och undersöker den s.k. sekundära bostadsmarknaden, dvs. kommunernas boendelösningar för personer som av olika anledningar inte blir godkända som hyresgäster på den ordinarie bostadsmarknaden. Undersökningarna är viktiga verktyg för att öka kunskapen om och följa utvecklingen av dessa särskilda boendelösningar. Uppdragen ska nästa gång rapporteras . Vidare genomför öppna jämförelser på hemlöshetsområdet . Dessa belyser en rad kvalitetsaspekter i kommunernas arbete för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, och gör det möjligt att följa, stödja och utveckla kvaliteten och uppmärksamma lokala och regionala skillnader. Till länsstyrelsernas uppgifter hör att bistå kommunerna i arbetet med att planera bostadsförsörjningen. Länsstyrelserna har dessutom ett särskilt uppdrag att analysera hur kommunerna beaktar arbetet med att motverka hemlöshet samt att ge kommunerna råd och stöd i planeringen med att motverka hemlöshet i synnerhet bland barnfamiljer som drabbas av vräkning. Uppdraget ska rapporteras . uppmanade på nytt kommissionen att ta fram en europeisk strategi för hemlösa (webbplats). En europeisk hemlöshetsstrategi bör enligt fokusera på boende, gränsöverskridande hemlöshet, kvaliteten på tjänster för hemlösa, förebyggande av hemlöshet samt hemlöshet bland unga. Ekonomiskt bistånd är välfärdssystemets yttersta skyddsnät som kan träda in under korta perioder av försörjningsproblem när andra försörjningsmöjligheter är uttömda. Försörjningsstödet, i likhet med andra former av ekonomiskt bistånd, ska vara så kortvarigt som möjligt och bidra till att underlätta för en varaktig etablering på arbetsmarknaden. Reglerna i socialtjänstlagen ändrades för att öka möjligheterna för personer med ekonomiskt bistånd att försörja sig själva genom arbete. ökade möjligheter att stimulera, uppmuntra och stödja dessa personer till egen försörjning. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:Fi227 (SD) yrkande 2, 2013/14:So240 (SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:So616 (V) yrkande 2, och 2013/14:So657 (S) yrkande 56. Utskottet vidhåller sin bedömning att det inte behöver tas något initiativ från sida med anledning av motionsyrkanden om att inkludera dator, mjukvara och bredbandskostnader i riksnormen. Motion 2013/14:616 (V) yrkande 3 avstyrks. bör inte heller ta något initiativ med anledning av motion 2013/14:So456 (V) yrkande 18. Utskottet vidhåller också att hemlöshet är ett socialpolitiskt och ett bostadspolitiskt problem som kräver insatser av och samverkan mellan flera olika aktörer. En nationell hemlöshetssamordnare finns som stöder kommunerna i deras arbete med att skapa långsiktiga och hållbara strukturer och fungerande rutiner för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Utskottet noterar även arbetet mot hemlöshet vid , länsstyrelserna, samt inom EU. bör inte ta något initiativ. Motion 2013/14:So616 (V) yrkandena 15 och 17 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om översyn av den sociala barn- och ungdomsvårdens organisation, synlig och tillgänglig socialtjänst för barn och unga och det allmännas ansvar när barn far illa m.m. Vidare avslår motioner om barnombud m.m., statistik över barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp, och vårdnadsöverflyttning m.m. Jämför reservationerna 14 (S), 15 (MP, V), 16 (MP, V), 17 (MP), 18 (V), 19 (V), 20 (S), 21 (MP), 22 (V), 23 (MP, V) och 24 (SD). Översyn av den sociala barn- och ungdomsvårdens organisation I kommittémotion 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om den sociala barn- och ungdomsvården. Motionärerna anför att det behöver göras en sektorsövergripande översyn och utvärdering av hela den sociala barn- och ungdomsvårdens organisation. I motion 2013/14:So303 av och (båda MP) begärs ett tillkännagivande om en översyn av den kommunala eftervården. Motionärerna anför att en granskning som gjort visar att det finns stora brister i samordningen av stödinsatser för unga med adhd och liknande funktionsnedsättningar. Enligt är det mycket vanligt att en påbörjad behandling slarvas bort i uppföljningsskedet. Synlig och tillgänglig socialtjänst för barn och unga I kommittémotion 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om stödgrupper för barn till missbrukande eller psykiskt sjuka föräldrar. Motionärerna framhåller att för barn med förälder som utövar våld eller barn som utsatts för våld eller övergrepp behövs kvalificerade enskilda insatser. Kommunerna måste ta tag i dessa frågor för att minimera risken att dessa barn själva utvecklar ett missbruk eller psykisk problematik . I motion 2013/14:So666 av och (båda SD) yrkande 2 i denna del begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att varje barn som erfar sina föräldrars skilsmässa ska erbjudas särskilt stöd. I motion 2013/14:So251 av och (båda KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av stöd till barn till frihetsberövade. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av samverkan mellan förskola, skola, socialtjänst och kriminalvård. Motionärerna anför att barn har rätt till stöd och att behöver bygga upp kunskaperna för att tillsammans med skola, förskola och kriminalvården kunna skapa trygghet för barnen. Det allmännas ansvar när barn far illa m.m. I motion 2013/14:So603 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av ansvarsutkrävande när omhändertagna barn dör. I fall där omhändertagna barn vanvårdas sker sällan ansvarsutkrävande och upprättelse för barnen. Inte ens när ett omhändertaget barn dör leder det automatiskt till en utredning av vem som är ansvarig för barnets död. Det är särskilt anmärkningsvärt i de fall där allvarliga fel har begåtts i hanteringen av barnen och där de utsatts för brott. I motion 2013/14:So604 av (S) begärs ett tillkännagivande om sanktioner vid myndighetsmissbruk mot barn. Motionären anför att det är orimligt att lagbrott från myndigheters sida som drabbar barn inte leder till någon påföljd. I motion 2013/14:So346 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att göra en översyn av hur man kan ställa tjänstemän till svars vid fall där barn och ungdomar utsatts för övergrepp vid placering enligt socialtjänstlagen eller annan likvärdig placering. I motion 2013/14:So441 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att se över behovet av obligatoriska handlingsplaner när det gäller brott mot barn på arbetsplatser vars verksamhet berör barn och ungdomar och där det råder anmälningsskyldighet. I motion 2013/14:So575 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga att alltid ska ta kontakt med polis eller åklagare vid brott mot barn innan vårdnadsinnehavaren informeras i de fall där hemmet är inblandat. I motion 2013/14:So350 av och (båda MP) begärs ett tillkännagivande om att se över ändringar i socialtjänstlagen när det gäller barn i utsatta livssituationer. Motionärerna anför att bör kunna erbjuda alla barn och ungdomar där en anmälan kommer in ett eget barnombud, vilket bör regleras i SoL. I motion 2013/14:So610 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om oberoende ombud för och skadestånd till vanvårdade barn. I kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att barn som möter bör ha rätt till en egen kontaktperson. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att bör få ansvar för att kommunicera aktivt och uppsökande med barn och unga. Statistik över barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp I partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om uppdrag till att utveckla statistiken över barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp. Frågor som bereds av I motion 2013/14:So323 av (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att införa tillståndsgivning för offentligt drivna hem för vård och boende (HVB). I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att skärpa kraven för tillståndsgivning för alla HVB-hem. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att återkommande brister på HVB-hem som inte rättas till ska leda till att tillståndet att driva HVB-hem upphävs. I motion 2013/14:So484 av (S) begärs ett tillkännagivande om att utveckla ett nytt regelverk för att säkerställa kvalitet och likvärdighet i HVB-hem som drivs med vinstsyfte. I motion 2013/14:So331 av (S) begärs ett tillkännagivande om förtydligade rättigheter för omhändertagna barn. Motionären anför att det är särskilt viktigt att barnet garanteras likvärdig skolgång m.m. och att lagen bör förtydligas när det gäller barnens möjligheter att få information om sina rättigheter, innehållet i samhällets vård m.m. och hur missförhållanden kan anmälas. I motion 2013/14:So339 av och (båda MP) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om ett tilläggsdirektiv för angående gränsdragning mellan lagen om vård av unga (LVU) och lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT). Det är ett problem när bedömer att LVU inte är tillämpbar och PBU-akuten å sin sida bedömer att LPT inte är tillämpbar. Många unga och deras familjer står därmed utan hjälp och stöd i en akut situation. I kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att nationellt och regionalt samordnande informations- och rekryteringsinsatser behövs för att öka kunskapen hos allmänheten om behovet av familjehem. I motion 2013/14:So385 av (M) begärs ett tillkännagivande om en översyn av de stöd, rutiner och ersättningar som tillämpas på och inom områdets alla delar för att underlätta verksamheten och förutsättningarna för familjehem. Motionären anför att utsatta barn ska kunna växa upp i stabila miljöer hos fosterfamiljer som kan möta barnets alla behov. I motion 2013/14:So318 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till nationella riktlinjer för när det gäller uppföljning av barn som placeras i fosterhem eller på institution och för att hitta samverkansrutiner med barnens hemkommuner för att skolplikten ska fullgöras. I motion 2013/14:So320 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att överväga en översyn av SoL i vad som avser reglerna vid akuta placeringar i s.k. jourhem. I motion 2013/14:So570 av (C) begärs ett tillkännagivande om att undersöka möjligheterna för föräldrar till barn med s.k. SoL-insatser att också bli berättigade till en ersättning från på samma sätt som om barnet hade omfattats av LSS. I kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att det bör vara tillståndsplikt på privata konsulentstödda verksamheter. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att frågan om ett nationellt familje- och jourhemsregister bör utredas. I motion 2013/14:So277 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att konsulentstödda familjehem ska certifieras. I motion 2013/14:So420 av (M) begärs ett tillkännagivande om konsulentstödda familjehem. Motionären anför att regeringen bör överväga att lagreglera tillsyn av och handledning som ges av bolag som erbjuder konsulentstödd familjehemsverksamhet. I motion 2013/14:So301 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att utreda varför man inte gör överflyttningar av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § socialtjänstlagen. Motionärerna anför att socialnämnden ska överväga om vårdnaden av barn placerade i familjehem ska flyttas över till familjehemmet från de biologiska vårdnadshavarna. Enligt motionärerna görs överväganden om detta men resultatet blir inte att vårdnaden flyttas över. I motion 2013/14:So658 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att i vissa avseenden stärka familjehemsföräldrars rättigheter. Motionären anför att de nuvarande reglerna medger att barn som har bott stadigvarande hos sina familjehemsföräldrar och betraktar dem som sina primära anknytningspersoner blir flyttade tillbaka till sina biologiska föräldrar eller till helt främmande vuxna, utan att familjehemsföräldrarna gjort något fel. I motion 2013/14:So645 av (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över regelverket för vårdnadsöverflyttning för placerade barn. Enligt 5 kap. 1 § SoL ska socialnämnden verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdomar bedriva uppsökande verksamhet och annat förebyggande arbete för att förhindra att barn och ungdomar far illa aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn och ungdomar av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel eller beroendeframkallande medel samt dopningsmedel tillsammans med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs, uppmärksamma och verka för att barn och ungdomar inte vistas i miljöer som är skadliga för dem med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdomar som har visat tecken till en ogynnsam utveckling i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdomar som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet i sin omsorg om barn och ungdomar tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts i sin omsorg om barn och ungdomar tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan vård och fostran utanför det egna hemmet upphört. Enligt 6 kap. 1 § SoL ska socialnämnden sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende (HVB-hem). ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. Vården bör utformas så att den främjar den enskildes samhörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med hemmiljön. Av 6 kap. 8 § SoL framgår att om barn vårdas med stöd av SoL i ett annat hem än det egna, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs. När barnet har varit placerat i samma familjehem från det att placeringen verkställdes, ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § (särskilt förordnad vårdnadshavare). I förarbetena uttalade regeringen att undersökningar visar att överflyttning av vårdnaden gjordes alltför sällan och att det föreföll som om överflyttning av vårdnaden inte initierades i de fall där huvudsyftet var barnets behov av trygghet i ett längre tidsperspektiv. tvekade i hög utsträckning inför överflyttning av vårdnaden och det ansågs oklart om det var med barnets eller föräldrarnas bästa för ögonen. Skälen som redovisades varför ansökningar om överflyttning av vårdnaden i så liten utsträckning förekom var bl.a. rädsla för att kontakten mellan barnet och föräldrarna skulle upphöra helt och att man inte vill döma ut föräldern som vårdnadshavare. Dessa skäl var enligt regeringens uppfattning inte tillräckligt starka ur ett barnperspektiv (prop. 2002/03 s. 85 f.). Av allmänna råd (SOSFS 2006:20) framgår att om socialnämnden vid ett första övervägande enligt treårsregeln kommer fram till att det inte finns skäl att påbörja en utredning om överflyttning av vårdnaden till familjehemsföräldrarna, bör förnyade överväganden göras varje gång en prövning görs om vården med stöd av 3 § LVU ska upphöra och varje gång ett övervägande görs om vården enligt SoL eller med stöd av 2 § LVU fortfarande behövs. Socialtjänstlagen ändrades för att stärka stödet och skyddet för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa (prop. 2012/13:10, bet. 2012/13:SoU4, rskr. 2012/13:51). Barnrättsperspektivet stärktes genom att barnets bästa ska vara avgörande vid beslut och andra åtgärder som gäller vård eller behandling. Ett barn ska få möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som gäller barnet. Om barnet inte framför sina åsikter ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Andra lagändringar från det datumet innebär följande: Kriterierna för när vissa myndigheter och yrkesverksamma är skyldiga att anmäla att ett barn far illa och när allmänheten bör göra en anmälan ändrades till att gälla när man får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. När socialnämnden har fått in en anmälan som gäller barn eller unga ska nämnden göra en s.k. skyddsbedömning. Beslut om att inleda eller inte inleda en utredning ska i normala fall fattas . När socialnämnden beslutar om vård utanför det egna hemmet ska nämnden teckna avtal med familjehemmet om åtaganden under placeringen. ska ge familjehem och jourhem som nämnden tänker anlita den utbildning som de behöver. När vård ges i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende ska socialnämnden utse en särskild socialsekreterare som ska ansvara för kontakterna med barnet eller den unge. ska se till att det finns rutiner för att förebygga, upptäcka och åtgärda risker och missförhållanden. Öppna insatser ska kunna ges till barn som fyllt även utan vårdnadshavarens samtycke. Motionsyrkanden om samverkansmodeller m.m. i kommunernas kvalitetsarbete behandlades av utskottet i betänkande 2012/13:SoU4. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 39–40, 3 res. S, V, MP, SD) [] Utskottet gör precis som regeringen bedömningen att en viktig nyckel till en bättre social barn- och ungdomsvård är en kunskapsbaserad utveckling där kommuner, landsting och privata vårdgivare i ökad utsträckning tar till sig och arbetar med insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap om verksamma metoder för att tillgodose flickors respektive pojkars behov av insatser. I detta sammanhang konstaterar utskottet att regeringen genomför en bred satsning för att främja insatser som bygger på bästa möjliga kunskap. Med hänsyn till viktiga roll i det förebyggande arbetet anser utskottet liksom regeringen att deltagande i det generella förebyggande arbetet tillsammans med andra samhällsorgan m.fl. behöver klargöras tydligare i socialtjänstlagen. bör bl.a. inrikta sitt förebyggande arbete på riskmiljöer och riskgrupper i syfte att uppmärksamma och verka för att barn och unga inte vistas i miljöer som är skadliga för dem. Utskottet ställer sig således bakom propositionen i dessa delar och tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i 5 kap. 1 och 11 §§ socialtjänstlagen (2001:453). Motionerna [] får anses åtminstone delvis tillgodosedda. Även barn med föräldrar i fängelse omfattas av regelverket om stöd till barn och unga. Utskottet anser inte att bör ta något ytterligare initiativ med anledning av motion []. Motionsyrkanden om regionala och lokala barnombud avstyrktes av utskottet i betänkande 2013/14:SoU4. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 24, 1 res. Med hänsyn till det omfattande arbete på området barns rättigheter som pågår på olika håll och nivåer i samhället anser utskottet inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna []. Motionsyrkanden om privat konsulentstödd verksamhet behandlades av utskottet i betänkande 2012/13:SoU4. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 25, 1 res. S, SD, V). Av direktiven till den utredning som ska göra en översyn av bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga framgår bl.a. att utredaren ska analysera om privata konsulentstödda verksamheter i vissa fall bör vara tillståndspliktiga (dir. 2012:79). Utskottet anser att utredningens resultat bör avvaktas. Motionerna, [] får genom det anförda anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Satsning och uppföljning m.m. inom den sociala barn- och ungdomsvården I budgetpropositionen (s. 179) anförs att regeringen även fortsättningsvis kommer att prioritera de särskilda satsningar som påbörjats för att kvalitetsutveckla den sociala barn- och ungdomsvården i linje med de lagändringar som redogjorts för ovan och som trädde i kraft (prop. 2012/13:10, bet. 2012/13:SoU4, rskr 2012/13:51). Regeringen anger vidare att de nya bestämmelserna i som infördes kommer att följas upp. Vid pågår vidare arbete med att revidera de allmänna råden (SOSFS 2003:16) om anmälan om missförhållanden enligt 14 kap. 1 § SoL och handboken om detta. Ett förslag från om trygg och säker vård för barn och unga bereds inom inom ramen för arbetet med att kvalitetsutveckla den sociala barn- och ungdomsvården. Enligt regeringens bedömning behövs bl.a. kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Regeringen avser därför att ge stöd för samordning och spridning av kunskap mot våld mot barn. Regeringen konstaterar vidare att placerade barn har sämre hälsa än övriga barn och använder betydligt mer psykofarmaka än övriga barn. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en kartläggning och lämna förslag till åtgärder kring användningen av psykofarmaka bland placerade barn och unga. Uppdraget ska redovisas . Vidare anförs i budgetpropositionen (s. 179) att arbetet med evidensbaserad praktik inom och den sociala barn- och ungdomsvården fortsätter. Ett fortsatt stöd behövs, enligt regeringen, till det regionala samarbetet och de regionala utvecklingsledarna som ansvarar för att säkra en socialtjänst baserad på evidensbaserad praktik i den sociala barn- och ungdomsvården. Satsningen på öppna jämförelser är även fortsättningsvis viktigt. redovisar nationella öppna jämförelser av den sociala barn- och ungdomsvården och utvecklar kontinuerligt nya indikatorer i syfte att utveckla jämförelserna av kvalitet och för att ge bättre förutsättningar att följa utvecklingen. Regeringen avser att arbeta vidare för att statistiken ska utvecklas när det gäller barn och unga inom samhällsvården. En synlig och tillgänglig socialtjänst för barn och unga