bet · H101AU8 · 2014-06-12 00:00:00 — Det är varken rimligt eller önskvärt att i lagstiftningen räkna upp alla de situationer av bristande tillgänglighet som kan bli aktuella för olika typer av funktionsnedsättningar. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att betydelsen av uttrycket tillgänglighet i vardagligt språkbruk är tämligen klar. Åtgärder för att skapa tillgänglighet aktualiseras dessutom på ett i huvudsak likartat sätt inom olika samhällsområden. Kraven kan i huvudsak hänföras till stöd eller personlig service, information och kommunikation samt den fysiska miljön. Det råder inte någon tvekan om att den grupp av personer som räknas upp i motionen omfattas av lagstiftningen om bristande tillgänglighet. Vilka åtgärder som kan komma att krävas i ett enskilt fall får avgöras genom skälighetsbedömningen. Utskottet anser således inte att det finns skäl till något tillkännagivande på området, varför motionsyrkandet avstyrks. När det gäller personer med överkänslighet mot doftämnen, som tas upp i motion 2013/14:C260 (MP) yrkande 7, vill utskottet dels hänvisa till tidigare behandling i utskottet (senast i bet. 2012/13:AU1 s. 58 f.), dels framhålla att problemet uppmärksammas av regeringen i den lagstiftning om bristande tillgänglighet som föreslås. Som exempel på tillgänglighetsåtgärder som kan bli aktuella i den fysiska miljön nämner regeringen t.ex. flyttning av starkt doftande produkter. Utskottet anser inte att det finns något skäl för ett tillkännagivande i frågan och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottet behandlade under /13 liknande motionsyrkanden om tillgänglighet för ledarhundar som tas upp i några motionsyrkanden om assistans- och ledarhundar i detta avsnitt (se bet. 2012/13:AU1 s. 48 f.). Ut- skottet står fast vid det ställningstagande som då framfördes om att synskadade med ledarhund ska ha rätt till samma möjligheter i vårt samhälle. Samma sak gäller för personer med behov av assistanshund. I diskrimineringslagen finns ett skydd mot diskriminering på grund av funktionshinder som omfattar bl.a. arbetsliv, utbildning och tillhandahållande av varor och tjänster. Som framhållits ovan är det inte lämpligt att i den nya lagstiftningen om bristande tillgänglighet särskilt peka ut vissa situationer som bristande tillgänglighet. Med anledning av det anser utskottet att det inte finns något skäl att särskilt lagstifta om tillgänglighet för assistans- och ledarhundar. Motionerna 2013/14:A237 (S), 2013/14:A258 (S) och 2013/14:A395 (MP) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om krav på en utvärdering av regeringens förslag om bristande tillgänglighet. Jämför reservation 11 (S, MP, V). Regeringen har i proposition 2013/14:198 föreslagit att bristande tillgänglighet ska införas som en form av diskriminering. Se vidare ovan under avsnittet Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. Socialdemokraterna befarar i motion 2013/14:A10 av m.fl. att de undantag och stora begräsningar som föreslås kan göra att lagstiftningen om bristande tillgänglighet blir alltför svag. Partiet anser dock att det är svårt att på förhand överblicka konsekvenserna. Enligt partiet bör regeringen ges i uppdrag att följa och värdera utvecklingen av lagens tillämpning och dess konsekvenser. Regeringen bör senast återkomma till med en utvärdering (yrkande 3). Utskottet vill inledningsvis framhålla att en viktig del av att skapa effektiva åtgärder och effektiv lagstiftning generellt sett är att följa upp och utvärdera de reformer som görs på olika områden. Den lagstiftning som föreslås mot bristande tillgänglighet som en form av diskriminering är inte annorlunda än andra insatser från regeringen i denna bemärkelse. Utskottet anser visserligen att regeringen har gjort en tillfredsställande bedömning av förslagets konsekvenser men anser att det på förhand är svårt att veta exakt hur den föreslagna lagstiftningen kommer att falla ut. Utskottet utgår från att regeringen kommer att följa tillämpningen av lagstiftningen noga och vidta åtgärder för särskilda utvärderingsinsatser om det skulle bedömas vara nödvändigt. Att som Socialdemokraterna gör i sitt motionsyrkande redan nu slå fast att en utvärdering ska ske och när den ska ske är enligt utskottet inte rätt väg att gå. Utskottet kommer i stället att med stort intresse följa den vidare utvecklingen på området. Utskottet utgår alltså från att regeringen kommer att göra detsamma och vidta eventuella åtgärder därefter. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2013/14:A10 (S) yrkande 3. 2013/14:AU8 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Förebyggande arbete mot diskriminering m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande arbete mot diskriminering i olika former. Jämför reservationerna 12 (MP, V), 13 (MP) och 14 (SD). Diskrimineringslagen har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. I dess tredje kapitel finns regler om krav på att vidta aktiva åtgärder för att uppnå lika rättigheter och möjligheter inom arbetslivet och de delar av utbildningsområdet som avses i skollagen, högskolelagen och lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Åtgärderna är avsedda att verka pådrivande och mana till ökade ansträngningar för att motverka diskriminering. Bestämmelserna om aktiva åtgärder är framåtsyftande, förebyggande och av generell eller kollektiv natur. Skyldigheten att vidta aktiva åtgärder på arbetslivets område gäller enbart diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning (3 kap. 1 §). Föreskrifter om arbetsgivarens skyldigheter finns i 3 kap. 4–13 §§. Föreskrifter om utbildningssamordnares skyldigheter finns i 3 kap. 15 och 16 §§. utsåg regeringen en särskild utredare för uppdraget att undersöka hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter (dir. 2012:80). Utredarens arbete ska redovisas (dir. 2014:24). lämnade ett förslag till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008) 426). Syftet med förslaget till ett sådant antidiskrimineringsdirektiv är att utvidga minimiskyddet mot diskriminering även utanför arbetslivet, där skyddande gemenskapslagstiftning redan finns. Förhandlingarna om förslaget pågår fortfarande. anser i motion 2013/14:A301 av m.fl. att alla arbetsgivare med fler än tio anställda bör omfattas av skyldigheten att upprätta likabehandlings- och mångfaldsplaner i fråga om samtliga diskrimineringsgrunder (yrkande 9). Diskrimineringslagen ställer krav på att arbetsgivare ska främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett kön, etnisk tillhörighet eller religion eller annan trosuppfattning. Enligt partiet finns det också starka skäl för att arbetsgivare bör arbeta förebyggande för att förhindra diskriminering som har samband med könsidentitet eller könsuttryck, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder. m.fl. (S) vill i motion 2013/14:A345 ha ett samhälle som undanröjer hinder för människors utveckling och ger alla oavsett uppväxtmiljö möjligheter att nå sin fulla potential. Enligt motionärerna bör regeringen tillsätta en kommission för jämlikhet för att analysera skillnader i livsvillkor och föreslå förändringar för att åstadkomma ett mer jämlikt samhälle. I motion 2013/14:A350 av (S) betonas att strukturell diskriminering är ett problem som det är svårt att komma åt. Motionären anser att det behövs en samlad nationell strategi för det fortsatta arbetet mot olika former av diskriminering (yrkande 1). Möjligheten att låta lagstiftningen mot diskriminering ta sin utgångspunkt i människors likheter snarare än i våra olikheter bör också prövas (yrkande 2). I motion 2013/14:U297 yrkande 3 av m.fl. (S) noterar motionärerna bl.a. att har lagt fram ett direktivförslag om antidiskrimineringslagstiftning. Motionärerna anser att det är viktigt att aktivt verkar för att detta direktiv antas av EU och ser gärna att direktivet kompletteras med ett skydd för transpersoner, inom ramen för liggande antidiskrimineringsdirektiv. och (båda MP) framhåller i motion 2013/14:A11 att diskriminering generellt kommer att minska i ett samhälle som tänker rätt från början. Medvetenhet och synsätt är viktiga faktorer för att nå rätt. om rättigheter för personer med funktionsnedsättning tar upp frågan om vikten av att främja universell utformning vid utvecklingen av normer och riktlinjer. Motionärerna anser att universell utformning ska gälla som utgångspunkt (yrkande 7). Det bör gälla allt som sker i samhället som är till för alla. I motion 2013/14:A407 anser (SD) att diskrimineringslagen bör utredas så att rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörighet men inte oavsett agerande tydliggörs. Alla ska ha rätt att behandlas lika oavsett grupptillhörighet. Enligt motionären är det en allvarlig brist att dagens diskrimineringslagstiftning tolkas på så sätt att personers agerande kan ursäktas med identifiering till en utsatt grupp, t.ex. att någon med hänvisning till sin religion vägrar att skaka hand med en person av motsatt kön. (KD) belyser i motion 2013/14:A221 situationen för hbtpersoner och förekomsten av skamrelaterat våld och förtryck. Motionären anser att det behövs en samlad kompetens som kan bidra med utbildning, rådgivning och också ha en samordning kring skyddade boenden för hbt-personer som riskerar att utsättas för skamrelaterat våld. Ett nationellt skulle kunna spela en viktig kunskapsspridande roll. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbudet mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor fria och lika i värde och rättigheter. Utskottet anser att det är självklart att regeringen ska bedriva ett kontinuerligt arbete med att förebygga diskriminering i alla dess former. En utgångspunkt för utskottet är att förhållandena i arbetslivet påverkar människors hela livssituation. Därför är det viktigt att främja ett långsiktigt hållbart arbetsliv, så att människor som kan arbeta får möjlighet att göra det efter sina egna förutsättningar. Människor ska kunna vistas i en god arbetsmiljö med arbetsvillkor som möjliggör detta. I insatserna för att förbättra arbetsmiljön ingår också åtgärder för att förhindra att arbetstagare utsätts för diskriminering och kränkningar. Genom införandet av diskrimineringslagen fick den effektiva och heltäckande lagstiftning som är en nödvändig förutsättning för att uppnå målet om ett arbetsliv fritt från diskriminering. Genom inrättandet av myndigheten () har regeringen också skapat förutsättningar för att bekämpa diskrimineringen i samhället mer effektivt. Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till DO:s uppgift att förebygga diskriminering i arbetslivet. DO ska inom sitt verksamhetsområde bl.a. informera, utbilda, överlägga med och ha andra kontakter med myndigheter och företag. Alla arbetsgivare ska också arbeta förebyggande mot diskriminering som har samband med kön, etnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning. Detta arbete ska ske i samverkan med de anställda, vilket vanligtvis är tillsammans med representanter för arbetstagarorganisationerna på arbetsplatsen. Diskrimineringslagen ställer även liknande krav på utbildningsanordnare när det gäller att vidta aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering. Enligt diskrimineringslagen är det DO som ska utöva tillsyn över att arbetsgivare och utbildningsanordnare följer bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Utskottet delar regeringens synsätt att detta är en viktig del i arbetet för att förebygga och förhindra diskriminering. granskade DO i större utsträckning än arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder. Vidare har ett antal statliga myndigheter arbetat med antidiskrimineringsstrategier som tar sikte på att motverka diskriminering, både internt och externt i sin verksamhet. Exempelvis har länsstyrelserna utarbetat en handlingsplan för lika rättigheter och möjligheter –2012. Samtliga länsstyrelser har deltagit i samordningsarbetet och det gemensamma arbetet med handlingsplanen, vilket har resulterat i att en rad insatser har genomförts på olika nivåer . Utskottet välkomnar de initiativ som har tagits för att stärka arbetet mot diskriminering i dessa sammanhang. När det gäller frågan om aktiva åtgärder noterar utskottet även att regeringen har gett Utredningen om aktiva åtgärder mot diskriminering ett tilläggsdirektiv (dir. 2013:86). Förutom uppdraget att undersöka hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika möjligheter och rättigheter, har den särskilda utredaren fått i uppdrag att föreslå hur tillkännagivande (bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260) om lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner kan genomföras. Uppdragen ska redovisas . Utskottet anser att regeringens ställningstagande med anledning av utredningen inte bör föregripas. Utskottet välkomnar vidare att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras (dir. 2014:10). Syftet med utredningen är att ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Uppdraget ska enligt ett tilläggsdirektiv redovisas (dir. 2014:79). Utskottet kommer att följa det fortsatta arbetet med stort intresse. Utskottet vill även framhålla att lokala aktörer, t.ex. antidiskrimineringsbyråer, spelar en viktig roll i lokalsamhället när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering. Dessa aktörer underlättar även kunskapsspridningen om bl.a. lagstiftning och DO:s verksamhet. Utskottet anser att det är viktigt att organisationer som arbetar med att bekämpa diskriminering kan fortsätta sin verksamhet och att det skapas förutsättningar för kontinuitet i verksamheten. Utskottet välkomnar därför att regeringen har permanentat stödet till dessa organisationer. Utskottet anser att det bidrar till kontinuiteten i arbetet mot diskriminering. Utskottet noterar vidare att regeringen antog en samlad strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med strategin är att främja hbt-personers lika rättigheter och möjligheter i . Ett antal fokusområden pekas ut, och strategiska myndigheter utses i syfte att skapa förutsättningar för ökad kunskap och likvärdigt bemötande. I strategin aviseras också uppdrag till dessa och andra myndigheter och insatser för att höja medvetenheten och kunskapen om hbtpersoners situation. Utskottet anser att strategin är ett viktigt steg i arbetet med att uppnå lika rättigheter för hbt-personer. Strategin fokuserar på , men regeringen agerar även internationellt för att främja hbt-personers rättigheter och för att utöka skyddet mot diskriminering i alla dess former. Som exempel kan nämnas att på EU-nivå deltar aktivt i det pågående förhandlingsarbetet med förslaget till nytt antidiskrimineringsdirektiv. Utskottet välkomnar att regeringen har verkat för ett direktiv med en bred ansats mot diskriminering. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att fortsätta att arbeta aktivt inom EU och i andra internationella forum för att utöka skyddet mot diskriminering i alla dess former. Utskottet anser sammantaget att regeringen bedriver ett aktivt och omfattande arbete för att förebygga diskriminering i alla dess former. Det är viktigt att fortsätta arbetet med att skapa en lagstiftning som är så effektiv och heltäckande som möjligt för att lagstiftningen fullt ut ska få genomslag. Utskottet sätter sin tilltro till regeringens arbete på området och anser inte att den typ av åtgärder och insatser som föreslås i motionerna 2013/14:U297 (S) yrkande 3, 2013/14:A11 (MP) yrkande 7, 2013/14:A221 (KD), 2013/14:A301 (V) yr- kande 9, 2013/14:A345 (S), 2013/14:A350 (S) yrkandena 1 och 2 och 2013/14:A407 (SD) ger skäl till något initiativ från sida. nerna avstyrks därför. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om åtgärder i relation till diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. Jämför reservationerna 15 (MP, V) och 16 (SD). framhåller i motion 2013/14:K394 av m.fl. vikten av att motverka vardagsrasismen. Utsatta gruppers möjligheter att tillvarata sina rättigheter måste stärkas, men även samhället måste ta sitt ansvar. Partiet vill därför stärka och långsiktigt säkra stödet till utsatta gruppers och antirasistiska organisationers organisering (yrkande 14). Partiet vill även ha en särskild satsning från statligt håll, exempelvis genom ett uppdrag till DO, på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer (yrkande 16). Ett likalydande yrkande framförs även i motion 2013/14:K379 yrkande 3 av m.fl. (MP). I motion 2013/14:A262 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) uppmärksammas särskilt invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden. Motionärerna anser att tillgången till barn- och äldreomsorgen måste utformas så att den inte i praktiken missgynnar grupper av medborgare på grund av etnicitet eller ursprung (yrkande 3). (C) noterar i motion 2013/14:A380 att allt fler svenska muslimer känner sig utsatta för diskriminering och rasistiska angrepp. Terrorbrottslagstiftningen och tillämpningen av denna pekas ut som ett särskilt område där muslimer särbehandlas. Motionären anser att svenska muslimers situation måste ses över, i samarbete med svenska muslimer själva, där dessa människor är med i både definitionsprocessen av problemen och skapandet av lösningarna. och (båda SD) anser i motion 2013/14:A353 att en utredning bör tillsättas med uppdraget att kartlägga svenskfientlighetens utbredning och karaktär samt att föreslå åtgärder i syfte att motverka svenskfientligheten (yrkande 1). Enligt motionärerna tar sig svenskfientlighet uttryck på olika sätt, exempelvis i form av trakasserier, kränkningar och nedsättande attityder kopplade till svenskarnas härkomst eller utseende. Motionärerna föreslår även att de lagtexter som medger negativ särbehandling av infödda svenskar ses över och ändras (yrkande 2). Vidare föreslås att statligt stöd till antirasistiska organisationer endast ges till sådana organisationer som också förbinder sig att motverka svenskfientlighet (yrkande 3). och (båda SD) vill i motion 2013/14:A364 att statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund ska avvecklas senast i statsbudgeten . Motionärerna i detta avsnitt riktar in sig på olika former av diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och lyfter fram olika grupper som särskilt utsatta. Utskottet har tidigare behandlat liknande frågeställningar (se t.ex. 2012/13:AU1 s. 51 f. och 2011/12:AU11 s. 19 f.). Utskottet anser att det finns skäl att på nytt betona att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av mångfald och respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Diskrimineringslagstiftningen har en stor betydelse i detta sammanhang. Denna lagstiftning har till syfte att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Ytterst är lagstiftningen ett uttryck för det fria, demokratiska samhället och de värderingar som ligger till grund för samhällsordningen. Främlingsfientliga och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Utskottet anser att det är viktigt att arbetet mot diskriminering omfattar alla. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Till dessa åtgärder hör en treårig satsning på kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans – 2014. Inom ramen för denna satsning har en rad olika insatser initierats genom stöd till ett antal ideella organisationer för projekt som bedömts vara särskilt verkningsfulla för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Vidare beslutade regeringen att tillföra medel till Judiska centralrådet för den judiska minoritetens interna säkerhetsarbete. Beslutet fattades i syfte att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten. anordnade i samarbete med ett internationellt rundabordsmöte med fokus på antiziganismen i . är departementet även partner i ett tvåårigt EU- projekt, Good Relations, som pågår t.o.m. . Projektet ska bl.a. ta fram riktlinjer för lokalt arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Inriktningen i är krisberedskap mot främlingsfientlighet inom ramen för kommunernas risk- och sårbarhetsanalyser. I sammanhanget finns även skäl att lyfta fram Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Boken har tagits fram inom ramen för och belyser övergrepp mot och kränkningar av romer . regeringens fortsatta och förstärkta insatser mot främlingsfientlighet och lik- nande former av intolerans. Utskottet delar regeringens åsikt att det är angeläget att ta ett samlat grepp om arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. tet noterar att betänkandet Främlingsfienden inom oss (SOU 2012:74) har re- mitterats och bereds inom . ringens avsikt att med utgångspunkt i betänkandet överväga om arbetet mot främlingsfientlighet behöver ges en mer strukturerad form och hur detta i så- dana fall kan ske, samt vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. kandet framgår bl.a. att främlingsfientliga och rasistiska konspirationsteorier får genomslag på ett helt annat sätt . I det sammanhanget vill ut- skottet framhålla att regeringen därför påbörjade ett arbete för att höja kunskapen om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans på inter- net med särskilt fokus på barn och ungdomar. Utskottet delar regeringens upp- fattning att detta arbete behöver fortsätta men också utvidgas till andra mål- När det gäller stöd till olika utsatta grupper vill utskottet framhålla att det är många organisationer inom det civila samhället som arbetar mot diskrimi- nering, främlingsfientlighet och andra former av intolerans och som bedriver sina verksamheter med hjälp av statligt stöd enligt olika förordningar. tet noterar att regeringen i budgetpropositionen förklarat att rege- ringen avser dels att initiera en generell översyn av villkoren för de statliga stöden, dels att följa upp och utvärdera stödens effektivitet. därmed att förstärka den fortlöpande kvalitetskontrollen av de verksamheter inom området som får statligt stöd. Utskottet anser att det är viktigt att stöden används på ett så effektivt sätt som möjligt i kampen mot diskriminering och välkomnar därför regeringens initiativ på området. Utskottet konstaterar att regeringen driver ett omfattande arbete för att mot- verka diskriminering på grund av etnisk tillhörighet med bl.a. insatser för att stödja särskilt utsatta grupper och organisationer som arbetar inom området. Utskottet ställer sig bakom inriktningen på regeringens arbete och anser inte att det finns skäl för något initiativ från sida med anledning av mo- tionerna 2013/14:K379 (MP) yrkande 3, 2013/14:K394 (MP) yrkandena 14 och 16, 2013/14:A262 (V, MP) yrkande 3, 2013/14:A353 (SD) yrkandena 1–