bet · H101UU12 · 2014-05-19 00:00:00 — 2013/14:UU12 politik för global utveckling politik för global utveckling I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling – fokus: den globala utmaningen migrationsströmmar. Skrivelsen fokuserar särskilt på den globala utmaningen migrationsströmmar som handlar om migrationens utvecklingspotential för både ursprungsländer och destinationsländer. Regeringen belyser exempel och potentiella mål- och intressekonflikter inom fokusområdena cirkulär migration, remitteringar och skydd och varaktiga lösningar för flyktingar. Tre följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlar utskottet följdmotionerna och motioner från den allmänna motionstiden och . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och att samtliga motioner avslås. I betänkandet finns sju reservationer (S, MP, V och SD) och ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling 2013/14:U24 av m.fl. (S) och 2013/14:U25 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 8 samt lägger skrivelse 2013/14:154 till handlingarna. Reservation 1 (S, MP, V) Politikens huvuddrag och genomförande 2013/14:U25 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 7, 2013/14:U230 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:U264 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 4, 13, 80 och 91. Reservation 2 (S) Reservation 3 (MP, V) Svensk handel och investeringar 2013/14:U208 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 15, 18, 19, 61 och 63. Reservation 4 (MP, V) Den globala utmaningen migrationsströmmar 2013/14:U23 av m.fl. (SD) yrkandena 7–9 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 56. Reservation 5 (MP) Reservation 6 (SD) 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 19 och 68, 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 31 och 80, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 24, 26, 29, 35–37, 65 och 81 samt 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 7 (MP, V) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling – fokus: den globala utmaningen migrationsströmmar. Tre följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlar utskottet dessa och motioner från allmänna motionstiden /13 och 2013/2014. informerade migrationsminister och dåvarande biståndsminister utrikesutskottet och socialförsäkringsutskottet om ordförandeskap i det globala forumet för migration och utveckling. informerade dåvarande biståndsminister utrikesutskottet om kommissionens meddelande KOM(2013) 92 Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid. Syftet med meddelandet är att föreslå EU:s ingångsvärden inför kommande förhandlingar i FN om global utveckling i form av ett gemensamt . lämnade ordförande och kanslichef , från expertgruppen för biståndsanalys (), information om biståndsanalys. informerade biståndsminister utrikesutskottet om FN-förhandlingar om en ny agenda för global utveckling post-2015. anordnade utrikesutskottet en offentlig utfrågning om globala engagemang i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). har undersökt samtliga utskotts intresse för att yttra sig. Inget utskott har dock yttrat sig med anledning av skrivelsen och motionerna. fattade 2003 beslut om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. stödde regeringens förslag om att i skrivelser till rapportera om genomförandet av politiken för global utveckling. Fokus inom samstämmighetspolitiken för utveckling identifierades (skr. 2007/08:89) till arbete med sex globala utmaningar (förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot, samt konflikter och sviktande situationer). I skrivelsen återrapporterar regeringen om genomförandet av den s.k. samstämmighetspolitiken för utveckling. I enlighet med politik för global utveckling (PGU) har alla politikområden ett ansvar att bidra till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. inriktas arbetet på sex globala utmaningar: förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot samt konflikter och sviktande situationer. Regeringens bedömning av arbetet med utmaningarna –2014 visar att samstämmighetspolitiken har kommit långt när det gäller utformningen av politiken, men att det finns utrymme för förbättringar när det gäller samordning och samverkan. Skrivelsen fokuserar särskilt på den globala utmaningen migrationsströmmar som handlar om migrationens utvecklingspotential för både ursprungsländer och destinationsländer. Regeringen belyser exempel och potentiella mål- och intressekonflikter inom fokusområdena cirkulär migration, remitteringar och skydd och varaktiga lösningar för flyktingar. I ett avslutande kapitel konstateras att PGU är högst relevant, vilket inte minst de pågående diskussionerna om en global utvecklingsagenda visar. När det gäller den globala utmaningen migrationsströmmar kommer uppföljning framför allt att ske inom ramen för det svenska ordförandeskapet i Globala forumet för migration och utveckling (GFMD), bl.a. vid ett högnivåseminarium . Slutligen avser regeringen att fortsätta med fokus på en ny global utmaning i nästa skrivelse om genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling . Skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling Regeringen har i skrivelse 2013/14:154 valt att fokusera på den globala utmaningen migrationsströmmar. Detta för att fördjupa och illustrera ett antal exempel och potentiella mål- och intressekonflikter inom denna utmaning. I skrivelsen anger regeringen att ses som ledande inom och EU när det gäller arbetet med globala utmaningar och samstämmighet för utveckling. I kommittémotion 2013/14:U24 av m.fl. argumenterar för ett proaktivt arbete med PGU samt inrättandet av en samordningsfunktion i . I kommittémotion 2013/14:U25 av m.fl. yrkande 1 vill att regeringen tydliggör gränssnittet mellan PGU och biståndspolitiken. I yrkande 2 anser att behöver förstärkt kapacitet att samordna arbetet med att genomföra PGU. I yrkande 8 vill att regeringen verkar för att bygga upp ett internationellt system för att värdera samstämmighet för utveckling. Utskottet vill framhålla det positiva i att regeringen, genom att fokusera på en sådan global utmaning som migrationsströmmar i skrivelse 2013/14:154, har kunnat ge fler exempel på sitt arbete och mer utförligt illustrera potentiella mål- och intressekonflikter. Utskottet vill dock, liksom i betänkande 2012/13:UU12, betona att det är viktigt att göra en viss åtskillnad mellan samstämmighetspolitiken och politiken för global utveckling (PGU). Samstämmighetspolitiken innebär att politiska beslut inom olika politikområden ska ta hänsyn till ett utvecklingsperspektiv för att bidra till uppfyllandet av PGU. Det övergripande målet för PGU är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Samstämmighetspolitiken är således ett medel eller ett verktyg som kan bidra till att målet för PGU uppnås. Det primära torde emellertid vara vilka politiska beslut som fattas och genomförs samstämmigt inom olika politikområden, dvs. innehållet i politiken. Mot denna bakgrund väljer utskottet att genomgående i betänkandet tala om politik för global utveckling och har även valt betänkandets rubrik därefter. Utskottet har i tidigare betänkanden framhållit att arbetet med målens mätbarhet är prioriterat och bör fortgå. Utskottet har även i betänkande 2007/08:UU5 betonat att en resultatstyrning av arbetet förutsätter verksamhetsspecifika och uppföljningsbara mål där resultatindikatorer spelar en viktig roll. När det gäller tillämpningen av regeringens bedömningsmodell anser utskottet, liksom det gjorde i betänkande 2012/13:UU12, att det är svårt att avläsa vad som skiljer de olika kriterierna (långt, relativt långt och vissa brister) åt, och utskottet vill återigen framhålla betydelsen av att använda resultatindikatorer för att bedöma resultatet av PGU. Utskottet noterar att det i bedömningsanalysen anförs att regeringens bedömning av arbetet med de sex globala utmaningarna –2014 sammantaget visar att regeringen har kommit längre på de flesta områden än vid bedömningen av arbetet 2010–2012. Utskottet välkomnar att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera regeringens styrning av och arbetsformer för PGU. Utskottet noterar att regeringen kommer att använda slutsatserna i Statskontorets rapport för att fortsätta att förbättra regeringens arbete med PGU. I detta sammanhang välkomnar utskottet bl.a. att regeringen avser att göra breda förstärkande insatser som involverar flera departement, fortsatt arbeta aktivt för att verka för samstämmighet internationellt och ytterligare förtydliga mål och begrepp inom PGU. Utskottet vill erinra om att beslutskompetensen, enligt regeringsformen, i frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen, ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som lyder under regeringen. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2013/14:U24 och 2013/14:U25 yrkandena 1 2 och 8. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling – fokus: den globala utmaningen migrationsströmmar till handlingarna. Politikens huvuddrag och genomförande I skrivelsen anger regeringen att politiken för global utveckling (PGU) är fortsatt högst relevant och att de utgångspunkter som låg till grund för införandet av PGU är alltjämt aktuella. Det visar inte minst de pågående internationella diskussionerna om en ny global utvecklingsagenda som genomsyras av att flera politikområden måste samverka för att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Vidare anger regeringen att arbetet med alla de sex globala utmaningarna fortsätter. Viktiga framtida knäckfrågor och EU-processer kommer att följas upp inom , inte minst av den interdepartementala arbetsgruppen för PGU, och via föredragningar för biståndsministern i dennes roll som samordnande och pådrivande aktör. Inom EU kommer fortsatt att ha en hög profil i frågor om samstämmighet för utveckling där bl.a. större ägarskap i olika rådskonstellationer och inom alla organ är viktiga frågor. aktiva arbete med globala utmaningar och samstämmighetsfrågor internationellt är centralt, inte minst inom ramen för arbetet med en ny global utvecklingsdagordning . I kommittémotion 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 2 menar att den svenska samstämmighetspolitiken för hållbar global utveckling, PGU, är kärnan i utvecklingspolitiken. I yrkande 3 anser Socialdemokraterna att det krävs en bred samstämmighetspolitik för att kunna hantera utvecklingsfrågor inom olika områden. I partimotion 2013/14:U316 av m.fl. yrkande 4 vill bedriva en samstämmig politik som främjar kvinnors, hbtq-personers, barns, minoriteters och urfolks rättigheter. I yrkande 13 betonar vikten av att värna om meddelandefriheten och visselblåsare som ett led i att stärka öppenheten och uppmärksamma målkonflikter i politiken. I yrkande 80 anser att samarbetsländer, i dialog med givarländer, ska ha möjlighet att ställa krav på en samstämmig politik. I yrkande 91 anser att regeringen aktivt bör medverka till och påverka att EU efterlever sin politik för samstämmighet. I kommittémotion 2013/14:U25 av m.fl. yrkande 6 vill att tar initiativ till att skapa mer jämbördiga relationer i utvecklingssamarbetet och lyfta in PGU i den politiska dialogen. I yrkande 7 anser att ska ge den expertgrupp, som regeringen tillsatte 2013 för att utvärdera internationella bistånd, i uppdrag att utvärdera PGU. I kommittémotion 2013/14:U230 av m.fl. yrkande 4 vill utveckla riktlinjer för samplanering i integrerade missioner som särskilt beaktar utvecklingsbiståndets särställning. I kommittémotion 2013/14:U264 av m.fl. yrkande 4 menar bl.a. att de nya utvecklingsmålen behöver vara universella och omfatta alla jordens stater. Utskottet betonar att utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. Utskottet understryker att politikområden måste samverka och vara samstämmiga med varandra för att bidra till målet om en rättvis och global utveckling. Utskottet understryker även vikten av att inom EU fortsatt har en hög profil i arbetet med frågor om samstämmighet för utveckling och välkomnar att regeringen arbetar för effektiva arbetsformer för samstämmighet och globala utmaningar inom EU. Utskottet konstaterar att EU har ett fördragsbundet åtagande att ta hänsyn till utvecklingsmålen vid beslut inom politikområden med påverkan på utvecklingsländer (s.k. Policy Coherence for Development). Utskottets utgångspunkt är att stabil fred och långsiktig rättvis och hållbar utveckling utgör förutsättningar för varandra och att arbetet med båda måste fortgå parallellt. I detta sammanhang vill utskottet framhålla EU-institutionernas konkreta uppföljning av den s.k. bör även fortsättningsvis prioritera att EU ska tillämpa en bred samlad ansats i sitt engagemang och användningen av sina instrument i konflikt och postkonfliktländer. Utskottet vill framhålla att genom ökad samstämmighet mellan olika politikområden i linje med PGU stärks det svenska bidraget till uppfyllandet av millenniemålen. Målet för internationellt utvecklingssamarbete, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor, är långtifrån uppnått och utskottet understryker vikten av att regeringen arbetar för att samstämmighet för utveckling reflekteras på ett tillfredsställande sätt i processen om millenniemålen post-2015 tillsammans med förslaget om inrättande av s.k. hållbarhetsmål (Sustainable Development Goals). Utskottet konstaterar att det pågår en diskussion om globala utvecklingsmål . Utskottet kommer att fortsätta att följa processen på basis av kommissionens kommande förslag och vill i sammanhanget påminna om sitt utlåtande /13:UU18 Granskning av kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling . Utskottet menar att det är av vikt med ett tydligt ställningstagande för SRHR. bör fortsatt prioritera bättre tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice, inklusive bättre mödrahälsovård, och ett stärkande av rättighetsdelen av SRHR. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att tillsammans med , () och det europeiska parlamentariska forumet för befolkning och utveckling (EPF) anordnade en internationell parlamentarisk om befolkningsfrågor i den 23–. Utskottet konstaterar att har uppfattat att representanter från , civila samhället och medier vill se ett starkare genomförande av PGU och mer öppenhet i hanteringen av målkonflikter inom PGU. I detta sammanhang anser utskottet att regeringens skrivelser till är centrala verktyg i arbetet med PGU, inte minst när det gäller att belysa målkonflikter. Vidare menar utskottet att det är av vikt att stärka förutsättningar för att visselblåsare ska kunna verka. Utskottet noterar att kommittédirektivet för expertgruppen för utvärdering och analys av internationella bistånd framhåller att gruppen ska arbeta självständigt, ha en oberoende ställning i relation till det den granskar och i egen regi genomföra utvärderingar m.m. Utskottet vill framhålla att principer om samarbetspartens ägarskap, harmonisering, anpassning till samarbetsländernas strategier och system, fokus på resultat och ömsesidigt ansvarsutkrävande är viktiga åtaganden där fortsatta framsteg behöver uppnås. I detta sammanhang erinrar utskottet om sitt betänkande 2013/14:UU2 där det noterades att Dac i sin granskning av internationella utvecklingsbistånd, som publicerades , identifierade brister i genomförande av åtagandena om biståndseffektivitet enligt Parisdeklarationen om ägarskap, anpassning och givarsamordning och enligt uppföljningskonferensen i . Utskottet förutsätter att regeringen följer upp resultatet av Dacs granskning. Utskottet noterar att regeringen till har inkommit med skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform. Den behandlas i betänkande 2013/14:UU20. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2013/14:U303 yrkandena 2 och 3, 2013/14:U316 yrkandena 4, 13, 80 och 91, 2013/14:U25 yrkandena 6 och 7, 2013/14:U230 yrkande 4 och 2013/14:U264 yrkande 4. Svensk handel och investeringar I skrivelsen bedömer regeringen att det även fortsatt finns potential i att stärka svensk handels och investeringars bidrag till att bryta fattiga länders och människors ekonomiska utanförskap. Inom exportfrämjandet framhåller regeringen att det fortsatt är viktigt att bidra till att öka svenska företags intresse att handla med och investera i nya marknader som växer fram där fattigdom minskar, eller där behoven är stora av nya lösningar och produkter för fattiga människor. I partimotion 2013/14:U316 av m.fl. yrkande 15 anser att bör verka för att EU:s handelsavtal omarbetas för att främja utvecklingsländernas möjligheter att utvinna råvaror så att det gynnar en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. I yrkande 18 anser att bör verka för mer transparens inom råvaruutvinningen. I yrkande 19 föreslår att ska verka för en EU-lagstiftning och ett globalt certifieringssystem om konfliktmineraler. I yrkande 61 efterlyser en översyn av samstämmigheten mellan målen för jämställdhetspolitik och handelspolitik. I yrkande 63 anser att regeringen bör gå före i frågan om ett globalt bindande regelverk för företags ansvar gällande miljö och mänskliga rättigheter. Ett sådant regelverk skulle leda till en hållbar konkurrens och innebära att goda bolag premieras. I kommittémotion 2013/14:U208 av m.fl. yrkande 6 vill att regeringen ser över gällande regelverk för att garantera att svenska investeringar, exportfrämjande och pensionsplaceringar inte bidrar till att kränka eller inskränka ursprungsfolkens rättigheter i . I kommittémotion 2013/14:U235 av m.fl. yrkande 7 vill att bör verka för att de oljebolag som är verksamma i tar sitt ansvar och bidrar till att starta en fond för sanering av regionen. Utskottet konstaterar att EU är världens största handelspartner och att EU därmed spelar en central roll i utvecklingen av ett internationellt handelssystem. Inom EU finns flera system för handel med utvecklingsländer. Utskottet anser att även fortsättningsvis, i enlighet med PGU, ska verka för att ett utvecklingsperspektiv beaktas i EU:s samtliga frihandelsavtal och frihandelsregimer. Utskottet vill framhålla vikten av att genom handelsrelaterat bistånd stärka särskilt de minst utvecklade utvecklingsländernas integration i världshandeln och dessa länders förmåga att bättre dra nytta av de möjligheter som det multilaterala handelssystemet erbjuder. Utskottet noterar att är den största givaren av tekniskt bistånd till () och bidrar med av den totala budgeten för detta och att det svenska handelsrelaterade biståndet har ökat . har varit pådrivande internationellt för att det handelsrelaterade biståndet (Aid for Trade) ska öka och effektiviseras. Vidare anser utskottet att det är viktigt att regeringen fortsatt prioriterar att analysera fattigdomsperspektivet i det handelsrelaterade biståndet för att se hur ökad handel gynnar de allra fattigaste människorna i utvecklingsländer. Utskottet konstaterar att ett förstärkt handelsrelaterat bistånd även har framhållits som ett nödvändigt komplement till de internationella handelsförhandlingarna inom WTO. Utskottet anser att svensk handel och svenska investeringar kan bidra till att bryta fattiga människors och länders ekonomiska utanförskap men att det är av stor vikt att bidra till ett socialt och miljömässigt hållbarhetstänkande hos företag och andra aktörer på marknaden. Arbetet med att bidra till en rättvis och hållbar utveckling genom svensk handel och svenska investeringar omfattar en rad olika politikområden och initiativ. Främjandet är en integrerad del av den svenska utrikespolitiken och utskottet vill, liksom i sitt yttrande 2011/12:UU5y och i sitt betänkande 2012/13:UU12, understryka vikten av att de främjarinsatser som görs av olika aktörer också genomsyras av de grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling som utrikespolitik vilar på. Utskottet konstaterar att samtliga svenska myndigheter med exportfrämjande uppdrag har regeringens instruktion att arbeta utifrån principer om ett ansvarsfullt företagande och avrapportera om sitt arbete till regeringen. Det är utskottets uppfattning att allt fler företag, men även konsumenter, inser vikten av att främja företagens sociala ansvar. Utskottet välkomnar att det internationella arbetet för ett ansvarsfullt företagande pågår inom en rad olika organisationer och genom flera initiativ, t.ex. riktlinjer för multinationella företag, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter , FN-initiativet Global Compact, Global Reporting Initiative, ISO 26000 och Internationella arbetsorganisationen (). Utskottet menar att dessa frågor kontinuerligt måste tas upp i dialoger med andra länder. Utskottet vill dock, liksom i sitt betänkande 2012/13:UU12, betona att engagemanget i dessa frågor ska vara företagsägt och företagsdrivet men att regeringen aktivt bör uppmuntra företag att upprätta strategier för att leva upp till internationella åtaganden om ett ansvarsfullt företagande. Utskottet vill framhålla att företag måste ta sitt ansvar i byggandet av ett modernt och hållbart samhälle. Utskottet betonar vikten av att näringslivet, inklusive råvarubolag, tillämpar riktlinjer för multinationella företag, och ställer sig bakom de tio principerna om respekt för de mänskliga rättigheterna, arbetsvillkor, miljöansvar och anti-korruption i FN:s Global Compact. Utskottet konstaterar att enligt riktlinjer ska samarbeten med leverantörer brytas om det finns en risk för att brott mot mänskliga rättigheter har förekommit i samband med utvinning eller transport av mineraler, eller om affärerna stöder – direkt eller indirekt – väpnade organisationer. Utskottet vill framhålla vikten av som ett forum för att nå viktiga länder som inte är EU-medlemmar. I detta sammanhang välkomnar utskottet vidare att aktivt stöder både förslag om att kräva bättre rapportering från företag som är verksamma inom utvinningsindustrin och det s.k. Transparency-initiativet som ska öka transparensen hos företag. Utskottet erinrar om sitt betänkande 2013/14:UU15 där det välkomnade att EU:s höga representant och kommissionen lade fram ett gemensamt förslag om en integrerad EU-strategi för att förhindra att vinster från handeln med mineraler används för att finansiera väpnade konflikter ((2014) 8). Utskottet noterar också att kommissionen i sitt meddelande KOM(2014) 111 föreslog en förordning om ett EU-system med självcertifiering för importörer som vill importera tenn, tantal, och guld på ett ansvarsfullt sätt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2013/14:U316 yrkandena 15, 18 och 19, 61, 63 och 2013/14:U208 yrkandena 6 och 7.