bet · H101TU7 · 2014-02-21 00:00:00 — Emellertid har myndighetens beslut i allt större utsträckning överklagats av operatörerna och efter långdragna processer upphävts eller ändrats av domstolarna. Därmed uppkommer en situation där aktörerna på marknaden blir osäkra på vilken tolkning av regelverket som gäller, vilket också påverkar deras investeringsbeslut. Detta hämmar naturligtvis utvecklingen på marknaden, något som i förlängningen missgynnar alla parter inklusive slutanvändarna. Det är en situation som utskottet bedömer som ytterst otillfredsställande. PTS generaldirektör redogjorde vid sitt besök hos utskottet för de åtgärder som vidtagits för att förbättra myndighetens rättsliga förutsättningar i samband med beslutsprocessen, vilket utskottet välkomnar. Det handlar bl.a. om tydligare riktlinjer och rutiner, bättre kvalitetsgranskning och stärkt roll för rättssekretariatet. Enligt generaldirektören kan positiva effekter redan skönjas i de senaste domstolsprocesserna där nu allt oftare myndighetens beslut fastställs. Utskottet noterar också att inga konkurrensreglerande beslut har upphävts –2013. Utskottet vill också peka på att ändringar i lagen om elektronisk kommunikation som regeringen föreslår i prop. 2013/14:22 torde innebära ett välkommet förtydligande av bestämmelserna rörande prisreglering. Förändringen innebär att PTS inte längre ska meddela föreskrifter om beräkning av kostnadsorienterade priser utan att dessa i stället ska framgå av myndighetens skyldighetsbeslut. Utskottet bedömer vidare att de åtgärder som PTS vidtagit för att kvalitetssäkra den interna beslutsprocessen liksom regeringens aviserade ändringar i LEK är väl ägnade att tillgodose yrkandet i motion 2012/13:T223 (KD) varför utskottet väljer att avstyrka motionsförslaget om en särskild åtgärdsplan för att komma till rätta med den regulatoriska osäkerheten. Med hänsyn till den betydelsefulla roll staten innehar som ägare av bredbandsinfrastruktur och som aktör på bredbandsmarknaden, aviserar regeringen i budgetpropositionen att man ämnar tillsätta en utredning som ska gå igenom den statliga verksamheten på bredbandsområdet liksom ägandet av infrastruktur för att uppnå ett större mått av samordning till stöd för regeringens bredbandsstrategi, vilket utskottet välkomnar. Det är också utskottets bedömning att den planerade utredningen kommer att tillfredsställa kraven på åtgärder i motionerna som rör det statliga ägandet av it-infrastruktur. Mot bakgrund av vad som nämns i budgetpropositionen om den aviserade utredningen anser utskottet att sakfrågorna i motionsyrkandena /13:T325 (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:T289 (MP) yrkandena 1–2 samt 2013/14:T264 (V) yrkande 8 kommer att behandlas. Även ägandet och driften av den samhällskritiska it-infrastrukturen som behandlas i motionerna 2013/14:T521 (MP) yrkande 19 och 2013/14:N441 (MP) yrkande 5 bedömer utskottet ligga inom ramen för regeringens utredning, och yrkandena avstyrks av detta skäl. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att omfattande insatser görs för att även den grupp i samhället som sällan eller aldrig utnyttjar internet ska inkluderas i det moderna informationssamhället. Syftet med motionsförslagen om att skapa ökad delaktighet i informationssamhället blir därmed tillgodosett. avslår följaktligen motionsförslagen. Jämför reservation 2 (S, MP, V). Regeringens nuvarande it-politiska målsättningar beslutades av (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. Bland annat anges att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Av regeringens proposition (2009/10:193) Tillgängliga elektroniska kommunikationer framgår vidare att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. och (båda S) framhåller i motion 2012/13:T402 yrkande 1 att i en internationell jämförelse intar en tätposition i fråga om både tillgång till och användning av it. Emellertid finns en stor grupp individer i samhället som ofta på grund av låg utbildningsnivå, hög ålder eller arbetslöshet sällan eller aldrig utnyttjar internet. För att internet inte ska bli en social vattendelare måste satsningar göras för att stärka it-kompetensen i samhället. Ett alltför stort antal invånare saknar fortfarande tillgång till internet i och eftersom allt fler tjänster numera endast finns tillgängliga på nätet menar (S) i motion 2013/14:T412 yrkande 1 att det är viktigt med riktade insatser för dessa grupper så att även de kan dra fördel av nätets möjligheter. En åtgärd som motionären föreslår i yrkande 2 är att på lokal och regional nivå stödja initiativ som syftar till att öka befolkningens digitala delaktighet. Som ett positivt resultat av en målmedveten it-politik får allt fler invånare och företagare i tillgång till internet enligt budgetpropositionen (prop. 2013/14/:1 utg.omr. Utskottet konstaterar att en omfattande utbyggnad av bredband har bidragit till att minska det digitala utanförskapet, och är det bara en minoritet av befolkningen som aldrig använt internet. För en mer ingående beskrivning hänvisar utskottet till den rapport som (.SE) presenterade . Enligt rapporten och internet ökade 2013 antalet invånare som använder internet även om ökningstakten har avtagit . Jämfört med föregående år har antalet användare ökat med ca 100 000. Emellertid uppgår andelen av befolkningen som aldrig eller ytterst sällan utnyttjar internet till , vilket utgör drygt en miljon av landets invånare. Majoriteten i denna grupp utgörs av samhällets både yngsta och äldsta invånare. Av PTS rapport användning av telefoni och internet 2013 (PTS-ER-2013:20) framgår det dock att allt fler äldre använder internet. 2010 svarade av 61–75-åringarna att de använder internet . är det i åldersgruppen som svarar så. har de som uppger att de inte alls använder internet i denna åldersgrupp minskat från . Utskottet vill understryka att användbarhet utgör ett av fyra strategiska områden i regeringens digitala agenda och noterar att i en internationell jämförelse placerar sig väl. Stora framsteg har gjorts i landet vad gäller tillgänglighet och användbarhet utan att det har varit nödvändigt att tillgripa lagstiftning. Utskottet vill peka på ett antal åtgärder som regeringen vidtagit i avsikt att minska det digitala utanförskapet och som listas i budgetpropositionen: – PTS har organiserat flera s.k. innovationstävlingar till stöd för nya it-lösningar som ska minska den digitala klyftan. Myndigheten fortsätter även sin upphandling av särskilda tjänster inom området elektronisk kommunikation. Till detta kan läggas ett antal regeringsuppdrag som myndigheten har fått för att granska hur tillgång till olika medier kan underlättas för personer med funktionsnedsättning. – En annan åtgärd är den vägledning som E-delegationen utarbetat för att mäta graden av tillgänglighet och användbarhet för olika webbplatser, vilket statsrådet också tog upp vid en interpellationsdebatt . – Ytterligare ett initiativ togs då regeringen beslutade att inrätta Användningsforum. Avsikten med forumet är att underlätta en diskussion om tillgänglighet och användbarhet men också att samla kunskap och erfarenheter från offentlig sektor, intresseorganisationer och forskarsamhället om användarnas förutsättningar. Statsrådet informerade vid ovannämnda interpellationsdebatt att regeringen har bestämt att Användningsforum fortsättningsvis ska sortera under . – gav regeringen i uppdrag att kartlägga hur frivilliga krafter i samhället bidrar till att öka den digitala delaktigheten i samhället. Uppdraget redovisades sedermera i studien skapar vi digital delaktighet (N2013/249/ITP). I studien lämnas förslag till insatser för att nå de som inte nås . Utskottet ser naturligtvis allvarligt på att många i samhället fortfarande inte inkluderas i det digitala samhället. Orsakerna till utanförskapet är komplexa och det finns därför inga enkla lösningar för att avhjälpa situationen för de lite av befolkningen som sällan eller aldrig nyttjar internet. Som framgår av rapporten och internet 2013 har ökningstakten av antalet internetanvändare börjat minska efter att uppnått i internationell jämförelse en mycket hög andel av befolkningen som regelbundet använder internet. Det faktum att regeringen fortsätter att arbeta för att fler individer ska ingå i det digitala innanförskapet finner utskottet lovvärt. Efter att ha tagit del av de åtgärder som föreslås ovan för att fortsätta reducera den digitala klyftan ser därför utskottet optimistiskt på att kraven i motionerna 2012/13:T402 yrkande 1 och 2013/14:T412 yrkandena 1 och 2 kommer att uppfyllas och att ännu fler invånare kommer att vilja utnyttja internet. Mot bakgrund av vad som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T402 (S) yrkande 1 och 2013/14:T412 (S) yrkandena 1 och 2. Tillgång till elektroniska kommunikationer Utskottets förslag i korthet Utskottets bedömning är att befolkningens och näringslivets tillgång till elektroniska kommunikationer fortsätter att utvecklas i positiv riktning från en i internationell jämförelse redan mycket stark position. Utskottet konstaterar också att ett stort antal initiativ har tagits för att ytterligare främja denna utveckling. Utskottet bedömer därför att syftet med motionsförslagen om att säkerställa en väl utbyggd infrastruktur för elektroniska kommunikationer i landet som helhet är väl tillgodosett. avslår mot denna bakgrund motionsförslagen på området. Jämför reservation 3 (S, MP, V). Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer liksom största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster till fastställt pris och kvalitet. Syftet ska uppnås bl.a. genom att konkurrensen främjas. Av LEK följer att fast telefoni är en s.k. samhällsomfattande tjänst och att () om det behövs kan utse en operatör som ska tillmötesgå rimliga krav på en sådan anslutning till ett överkomligt pris. Lagen förtydligar att anslutningen ska ske till en fast nätanslutningspunkt i en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe. Denna anslutning ska medge en viss lägsta datahastighet som medger funktionellt tillträde till internet – nivån för detta uppgraderades från 20 Kbit/s till /s (SFS 2011:1587). Den digitala agendan och regeringens bredbandsstrategi Den nationella bredbandsstrategin är en del av den övergripande digitala agendan för . Strategin presenterades av regeringen för att tydliggöra politikens inriktning på området (dnr N2009/8317/ITP). Det övergripande målet är att ska ha bredband i världsklass. I bredbandsstrategin fastställs målen att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s , och bör ha tillgång till bredband med denna hastighet. Regeringen understryker vikten av att svenska företag och hushåll i alla delar av landet kan dra nytta av de möjligheter som ett kraftfullt bredband ger. Målet är att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Utgångspunkten i strategin är att elektroniska kommunikationstjänster och bredband tillhandahålls av marknaden. Regeringen slår fast att det är marknadens uppgift att göra investeringar i infrastruktur och att staten inte ska styra marknaden eller den tekniska utvecklingen. Det betonas att statens huvudsakliga roll är att skapa goda förutsättningar för marknaden och undanröja hinder för utvecklingen, bl.a. genom att se till att det finns en relevant reglering. Vid sidan av den nationella agendan är ambitionen att även regionerna ska ansluta sig till det it-politiska mål som regeringen och slagit fast för . I ett pressmeddelande informerade om att samtliga länsstyrelser nu har undertecknat avsiktsförklaringar om att fram regionala digitala agendor. För att bidra till att målen i bredbandsstrategin uppfylls föreslår regeringen ett antal åtgärder inom fem insatsområden. Det handlar bl.a. om att ge bra förutsättningar för en fungerande konkurrens, att införa en delvis ny modell för frekvensförvaltning (vilket sedermera fastställde – se prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297) och att främja investeringar i bredband i mer glesbebyggda områden. Regeringen beslutade att tillsätta ett bredbandsforum inom för att främja utbyggnaden av bredband i hela landet (dnr N2010/2461/ITP). Bredbandsforum ska vara en del i genomförandet av regeringens bredbandsstrategi genom att vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Syftet med forumet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan om utbyggnaden av bredband för att nå målen som anges i bredbandsstrategin. Forumet arbetar aktivt för att visa på goda exempel och undanröja de hinder för bredbandsutbyggnad som identifieras. Forumets mandat har förlängts t.o.m. med 2015. Bredbandsforum organiseras med en styrgrupp vars huvudsakliga uppgift är att identifiera områden för insatser och tillsätta arbetsgrupper som fokuserar på de prioriterade sakfrågorna. Styrgruppen har tillsatt arbetsgrupper med fokus på bl.a. finansieringsmöjligheter för bredband, utmaningar vid utbyggnad av mobilt bredband i hela landet, byanät samt kommunernas roll i bredbandsutbyggnaden. (S) vill i motionerna 2012/13:T244 och 2013/14:T274 sätta fingret på den dåliga täckningsgraden för mobiltelefoni i delar av landsbygden, något som inskränker både lokalbefolkningens och besökares möjligheter att utnyttja tjänster som är beroende av en väl utbyggd it-infrastruktur. Det är enligt motionären angeläget att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att även norra ska få rätt till snabbare nät och bättre mobiltäckning. I motion 2012/13:T257 belyser (S) de problem som drabbar användarna av den nya generationens mobiltelefoni. Allt fler invånare väljer bort fast telefoni till förmån för mobilen och det är därför viktigt att det finns mobiltäckning och en fungerande it-infrastruktur även för den del av befolkningen som bor utanför tätorterna. Eftersom det saknas kommersiellt intresse av att bygga ut infrastrukturen på landsbygden, måste staten ta ett större ansvar och med hjälp av bidrag och andra stödåtgärder underlätta t.ex. för bredbandsutbyggnad i glesbefolkade områden. m.fl. (S) kritiserar i motion 2012/13:T288 den bristfälliga mobiltäckningen som finns i ett antal glesbygdslän och kräver i yrkande 2 att staten ska ställa hårda och tydliga krav på att teleoperatörerna ska garantera en hög mobiltäckning och it-kapacitet i hela landet. En tillfredsställande täckning är en förutsättning för att folk ska kunna bo kvar och verka i glesbygden. är den enskilde i allt större utsträckning också beroende av telekommunikationer med hög it-kapacitet för dataöverföring då en allt större del av samhällsservicen tillhandahålls genom internetbaserade tjänster. Dessutom bör enligt yrkande 3 och motion 2013/14:T314 yrkande 2 regeringen skärpa de krav PTS ställer på operatörerna för bättre mobiltäckning och mer it-kapacitet. Myndigheten bör också ges ökade befogenheter att utdöma vite för teleoperatörer som inte uppfyller det statliga regelverkets krav. Även om den grundläggande idén i första hand är att låta marknadskrafterna tillgodose behoven måste tillsynsmyndigheten utrustas med kraftfulla verktyg för att värna konsumenternas rättigheter. Eftersom mängden data som skickas i det mobila nätet ökar som ett resultat av samhällets efterfrågan på elektronisk kommunikation, bedömer motionärerna i yrkande 3 det som nödvändigt att ansvariga för den statliga infrastrukturplaneringen ser över förutsättningarna för en storsatsning på 4G-teknik som krävs för framtidens volymer av datatrafik. (C) ser i motion 2012/13:T302 med gillande på regeringens fastställda mål för utbyggnaden av bredbandskapacitet. I detta sammanhang vill dock motionären belysa de varierande förutsättningar för mobiltäckning som råder i landet. Vid sidan av lokala initiativ har olika program med offentlig medfinansiering liksom andra statliga åtaganden krävts för att bygga ut bredbandsnätet. Det är därför viktigt att regeringen fullföljer sitt it-politiska program för snabb och driftsäker elektronisk kommunikation som är en förutsättning för landsbygdens utveckling. Även (C) understryker i motion 2013/14:T492 det angelägna i en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen för att främja hela möjlighet att växa. Motionären pekar också på att nivån för funktionellt tillträde till internet bör ses över. I motion 2012/13:T357 yrkande 1 behandlar och (båda FP) svårigheterna för bredbandsutbyggnaden i glesbefolkade regioner för vilka en välutbyggd it-infrastruktur är av stor betydelse för möjligheterna till utveckling. Motionärerna anser i likhet med regeringen att det i första hand är marknadens uppgift att tillgodose efterfrågan på bredband. I vissa områden, t.ex. och , anser de dock att det fordras särskilda åtgärder till stöd för bredbandsutbyggnaden då det saknas ett marknadsmässigt incitament för investeringar, t.ex. offentlig medfinansiering för att underlätta bredbandsutbyggnaden. m.fl. (S) framhåller i motion 2012/13:T396 att bredband blir alltmer avgörande för kommunikation, utbildning och olika slags tjänster som befolkningen i allt högre grad utnyttjar nätet för. De understryker därför behovet av att i infrastrukturplaneringen granska förutsättningarna för att ge tillgång till bredband i hela landet. och (båda S) understryker i motion 2012/13:T402 yrkande 2 behovet av goda datakommunikationer som är tillgängliga på likvärdiga villkor i hela landet eftersom det är avgörande för att minska skillnaderna i samhället som beror på otillräcklig infrastruktur eller sociala förutsättningar. Även m.fl. (S) i motion 2012/13:T429, m.fl. (S) i motion 2013/14:T408 och m.fl. (S) i motion 2013/14:T410 invänder mot den bristfälliga mobiltäckningen i glesbygden och på många mindre orter eftersom den försvårar tillgång till data- och telekommunikationer för både hushåll och näringsliv. Eftersom marknaden inte visat sig kunna tillgodose behoven i dessa områden efterlyser motionärerna ett större mått av reglering från statsmakternas sida för att uppnå förbättrad täckningsgrad och att PTS gör större bruk av de möjligheter som lagen om elektronisk kommunikation (LEK) erbjuder i detta avseende. och (båda S) vill i motion 2012/13:T440 framhålla att tillgång till bredband är en demokratifråga eftersom bredband i allt större utsträckning är en nödvändighet för att ta del av utbudet av tjänster och service som samhället erbjuder. Motionärerna understryker att ett väl utbyggt bredbandsnät och fungerande telefoni är viktiga förutsättningar för att människor ska kunna arbeta och bo kvar i glesbygden. m.fl. (S) understryker i motion 2012/13:T485 behovet av en utbyggnad av såväl det fasta som det mobila telenätet eftersom det möjliggör en levande landsbygd där invånarna både kan bo och arbeta. Motionärerna efterlyser från regeringen också en nationell plan för bredbandsutbyggnaden i . m.fl. (S) lyfter i motion 2012/13:T486 fram vikten av tillgång till telekommunikationer i fjällvärlden. Motionärerna påtalar den i många fall bristfälliga mobiltäckningen och att invånarna har ett stort behov av välfungerande mobiltelefoni och att detta även underlättar för turistnäringen i området. (S) m.fl. konstaterar i motion 2012/13:T487 att i internationell jämförelse tillhör de främsta länderna när det gäller it-användning. Motionärerna anför att i har utbyggnaden av bredband i stora delar överlåtits åt privata aktörer som dock inte prioriterat landsbygden. Därför har statligt stöd varit nödvändigt eftersom utbyggnaden är en viktig förutsättning för landsbygdens utveckling. Det har dock visat sig att det hittillsvarande stödet inte räcker varför motionärerna föreslår att regeringen tar initiativ till en översyn av bredbandsutbyggnaden. (C) påpekar i motion 2012/13:T494 det viktiga med att staten i ett liberalt samhälle inte i onödan reglerar marknaden för digital kommunikation och på så vis hämmar utvecklingen. Däremot bör staten fastställa en lägsta godtagbar nivå för den digitala infrastrukturen liksom vilka typer av åtgärder som måste vidtas för att uppfylla kraven som gör det möjligt för hela att växa. I motion 2012/13:T497 föreslår (SD) att en utredning tillsätts för att granska för- och nackdelar med ett statligt ansvar för en infrastruktur som är öppen för konkurrens inför utbyggnaden av nästa generations mobilnät. Staten med sina resurser i ryggen har större uthållighet för att bygga infrastruktur även i de områden där lönsamheten är svag. Eftersom en utbyggnad är kostsam, har operatörerna i stället prioriterat trafiktäta områden, vilket ibland medfört dubbleringar av mobil infrastruktur, och detta är enligt motionären inte optimalt ur ett konsumentperspektiv. I motion 2012/13:N265 yrkande 5 efterlyser m.fl. (S) en översyn av möjligheterna att bygga ut fibernät för bredband. Motionärerna anser att utbyggnaden av fibernät för bredband i första hand ska styras av behovet och inte av de enskilda kommunernas ekonomiska förutsättningar eftersom dessa ofta tvingas medfinansiera statliga projekt. I stället borde i större utsträckning utnyttjas, i synnerhet för utbyggnaden utanför tätorter. För att alla ska få tillgång till bredband vill m.fl. (V) i kommittémotion 2012/13:N272 yrkande 2 göra regeringen uppmärksam på att det inte går att förlita sig på att marknadskrafterna i alla delar finansierar utbyggnaden av bredband. Trots statligt stöd finns det fortfarande områden med dålig täckning, inte bara på landsbygden. Det vore därför mer ändamålsenligt att staten fick huvudansvaret för att alla i får tillgång till bra bredband till likvärdiga kostnader. (SD) argumenterar i motion 2013/14:T203 för att ska besluta om att alla svenska medborgare ska ha rätt till bredbandsanslutning med god kapacitet på folkbokföringsadressen. Som grund anför motionären att bredband är oumbärligt för både hushåll och företagare för att ta aktiv del i samhällslivet och den demokratiska processen liksom för att utnyttja service och driva näringsverksamhet. I motion 2013/14:T210 betonar (FP) den roll som har i landet, inte minst ur arbetsmarknadssynpunkt. Många invånare utnyttjar tåget för resor till och från arbetet. För att göra det möjligt att också arbeta på tåget, är det enligt motionären nödvändigt att regeringen uppmärksammar behovet av bättre mobiltäckning i regionen. (KD) behandlar i motion 2013/14:T229 de kommunala stadsnätens betydelse för att ge invånarna tillgång till bredbandsinfrastruktur. Kommunernas förutsättningar och ambitioner vad gäller investeringar i nödvändig infrastruktur varierar dock stort. För att så långt som möjligt göra det lättare att hyra ut kanalisation och fiber bör därför regeringen se över lagstiftningen för att de kommunala stadsnäten också ska kunna verka över administrativa gränser med sin it-infrastruktur. Även om generellt sett har en internationell tätposition i fråga om mobiltelefoni anmärker (KD) i motion 2013/14:T231 på de täckningsproblem som finns i delar av landet. Motionären är nöjd med att regeringen och PTS uppmärksammat behovet av bättre konsumentinformation men föreslår också att regeringen studerar det norska exemplet med offentlig-privat samverkan (OPS) som en väg till ökad mobiltäckning i glesbygd. Det norska bredbandsstödet omfattar även mobiltäckning, och norska kommuner har därigenom kunnat utnyttja statsbidrag för att bygga ut mobilnäten genom upphandling. I allt större utsträckning används smarta mobiler för andra typer av tjänster än renodlad telefoni. Detta har på sina håll givit upphov till kapacitetsbrist i mobilnätet.