bet · H101AU5 · 2014-03-13 00:00:00 — Från sida har vi i vårt alternativa budgetförslag anslagit mer resurser till . Men det här understryker också ytterligare behovet av att stärka just skyddsombuden. Skyddsombuden har en helt avgörande roll i arbetsmiljöarbetet i . Det är ju i grunden inte myndigheter som ska eller kan ha den bästa kunskapen om det som sker på den enskilda arbetsplatsen, utan det är de som jobbar där. Skyddsombudssystemet skulle jag vilja säga representerar något av det som är väldigt fint och bra med den svenska arbetsmarknaden när den fungerar som det är tänkt.En av de saker som vi vill göra för att stärka skyddsombudsinstitutet är att ge de regionala skyddsombuden rätt att verka på företag som har kollektivavtal men där det inte finns medlemmar i facket på arbetsplatsen, där arbetsgivaren alltså är bunden av kollektivavtal. Gör man så skulle det innebära en betydlig förenkling inom vissa branscher, ofta sådana branscher där arbetsmiljöarbetet är av stor betydelse, till exempel där det finns många bemanningsanställda eller där arbetsplatserna är mycket tillfälliga.Herr talman! Vi har många reservationer i det här betänkandet, och jag tänker ta upp ytterligare en. Det handlar om beställaransvar för arbetsmiljön. är det - särskilt inom transportbranschen, byggbranschen och städbranschen - entreprenörer som man anlitar för att göra jobbet. Vi vet att det kan finnas praktiska problem i arbetsmiljöfrågor när det är så. Beställaren kan genom att definiera uppdraget bestämma väldigt mycket om arbetsmiljön i praktiken. Den som jobbar för entreprenören hamnar i kläm, även om ansvaret formellt ligger hos en arbetsgivare som kanske inte helt kan påverka så mycket när uppdraget väl har börjat.Här måste det bli klarare. Det måste bli förbättringar. Därför har vi tillsammans med Socialdemokraterna och en reservation om att regeringen ska återkomma med förslag om detta.Avslutningsvis, herr talman: Stora delar av arbetsmiljövillkoren bestäms naturligtvis av sådant som inte direkt hamnar inom ramen för det här betänkandet. Det handlar inte minst om anställningsförhållandena. De flesta kan förstå att om de som jobbar på ett ställe själva inte känner sig trygga på sin position kommer det att påverka incitamenten för att säga ifrån om något är fel eller dåligt.Därför ligger mycket av arbetsmiljökampen bortom kunskaper och teknik. Det är politiken för lägre arbetslöshet och politiken för bättre jobb som är den viktiga bottenplattan, och där är också regeringens misslyckanden mest uppenbara.Det som verkligen behövs är en förskjutning av intresse och inflytande. Det handlar om att faktiskt bry sig om människors arbetsmiljö, att det är en väsentlig fråga för det offentliga, för våra gemensamma strävanden att bygga ett bättre samhälle, att förbättra hur människor har det också under de timmar de säljer sin arbetskraft, som de flesta gör. Då handlar det om hela spektrumet, från dödsfall till utnötning och återkommande obehag.Vad vi ser, när vi läser det här betänkandet, är att regeringen måste tvingas att följa efter när det gäller arbetsmiljöarbetet. Det är synd. Det är ytterligare ett skäl till att borde ha en annan regering. Arbetsmiljöfrågor har varit uppe i medierna ovanligt mycket . Den ena undersökningen efter den andra har lagts fram med nya rön inte minst kring olika yrkesgruppers arbetsmiljöer.Sveriges Företagshälsor presenterade sin jobbhälsobarometer. Man hade intervjuat 4 500 anställda i åldern . Med så stort underlag har man kunnat se olika yrkesgrupper och näringar på ett mycket bättre sätt än tidigare.Där skattar lärarna sin arbetsmiljö som den absolut sämsta. Det handlar om både den fysiska och den psykiska arbetsmiljön, att man inte kan påverka sina arbetsuppgifter, att det är svårt att få stöd och hjälp i arbetet, stress och svårigheter att hantera konflikter på arbetsplatsen. Då tänker jag naturligtvis också på eleverna. Vilken arbetsmiljö har de, och hur påverkar elever och lärare varandra?Även personal inom hotell, restaurang och transportyrken skattar sin arbetsmiljö som mycket dålig av liknande anledningar som lärarna.Den kombinationen av anledningar kan i sin tur ge en påtagligt ökad risk för depression och utbrändhet, visade en rapport från SBU, . Där visade man också på en orsak till psykisk ohälsa, nämligen den vuxenmobbning som kan förekomma på en arbetsplats.Där gäller det att ha en bemanning som svarar mot ändamålen och med rätt kompetens för att lösa arbetsuppgifterna. Det kräver ett gott chefs- och ledarskap med förmåga att se sina medarbetare och utveckla en kultur där man vågar be om hjälp vid hög arbetsbelastning, eller där man vid behov kan byta arbetsuppgifter för att lösa bemanningsfrågor och kompetensförsörjningsfrågor.Vi vet att om man inte ser den kompetens som man vill ha hos sin chef kan det utvecklas en mycket dålig arbetskultur helt enkelt därför att man inte har förtroende för att han eller hon ska lösa den uppgiften, trots att denna person har en högre position. Vilka hade enligt denna undersökning bäst arbetsmiljö? Det var byggnadsarbetarna, vilket i alla fall förvånade mig lite grann. Ofta hör vi nämligen att det är just byggnadsarbetarna som har det så illa . Men det var roligt att se att de skattade sin egen arbetsmiljö som allra bäst. Därefter kom informatörer, kommunikatörer, personalvetare och kulturfolk. Det som är intressant är att många av de yrken som ligger högt i denna undersökning är yrken där man jobbar med andra människor. Det är inte så olikt vårt uppdrag här. Man kanske inte ska vara politiker heller om man inte tycker om människor. När man arbetar med människor är den sociala kompetensen hos en själv det viktigaste arbetsredskapet. Det är lätt att man i sådana yrken engagerar sig för mycket i arbetet som arbetstempot är högt så att det tär på den egna personen. För att mildra den riskfaktorn kan man ibland behöva en handledare. Även arbetskamrater och chefer ingår i arbetet med människor, och där är det samspelet på arbetsplatsen som avgör hur vi mår. Därför är det extra viktigt att normer och regler är tydliga för att minimera risken för konflikter och social och psykisk ohälsa.Det uppmärksammade fallet i , med mannen som tog sitt liv efter att ha blivit mobbad på arbetsplatsen av sina chefer, har blivit prejudicerande. Cheferna dömdes till villkorlig dom och dagsböter för arbetsmiljöbrott genom vållande till annans död. Det är viktigt därför att man i en chefsposition förväntas ha grundläggande kunskaper i arbetsmiljöfrågor. Om så inte är fallet behöver chefen gå en utbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete, . Varenda arbetsgivare borde naturligtvis vara intresserad av att cheferna och arbetsledarna faktiskt gör det. Jag tycker att arbetsgivarorganisationerna tillsammans med fackförbunden, alltså arbetsmarknadens parter, gemensamt skulle ta ett mycket större grepp och se till att dessa utbildningar är fullsatta . Det handlar om chefer i deras branscher, yrken och så vidare. Men man får aldrig glömma just arbetsmiljöfrågorna.I det tragiska fallet med socialarbetaren i har det tydliggjorts vilket ansvar en arbetsgivare har också för den psykosociala arbetsmiljön, inte bara för den fysiska. är jag glad över att arbetar med nya riktlinjer för det här området. Jag tror att det kan öka intresset för att lära sig mera om det, inte bara för att det har tagits upp i en domstol utan för att man faktiskt måste förstå att detta är viktigt. Det som sammanfaller i de flesta yrkesgrupper när man beskriver varför man inte mår bra är det motsatta till de saker som brukar motivera oss på arbetet. Det handlar om ett mångsidigt arbete när det gäller krav på kunskaper och färdigheter, där motsatsen är monotont arbete utan krav på specifik kompetens. Där kan det kännas som att vem som helst kan göra arbetet och att det inte spelar någon roll att det är jag som gör det. Helhetssynen på arbetet är också viktigt, det vill säga att även om man gör en avgränsad del av ett arbete måste man kunna se och förstå slutprodukten eller kunna överblicka sammanhanget på något sätt.Arbetet ska vara betydelsefullt, alltså motsatsen till meningslöst, att man inte vet vart resultaten tar vägen.Arbetet ska vara självständigt, där motsatsen är att vara påpassad och inte ha tydligt utformade uppgifter.Slutligen ska arbetet vara utformat så att man förstår om man har gjort ett bra eller dåligt jobb - alltså tydliga mål och förväntningar.Herr talman! Ett väl fungerande arbetsmiljöarbete med god fysisk och psykosocial miljö skapar förutsättningar för ett hållbart arbetsliv. Det är det som vi strävar efter. Vi ska hålla länge i arbetslivet på alla sätt. Det ska vara ett arbetsliv där människor med olika bakgrund, förmågor och kompetenser tas till vara och känner lust och tillfredsställelse med sitt arbete.Man ska vara en medarbetare och inte en motarbetare. Det är klart att det måste ses som en fördel om en arbetsplats har ett gott rykte om att det fungerar, att man har ett chefskap som vågar ta obekväma beslut men som också vågar vara tydligt med en positiv feedback. Medarbetarna måste kunna vara lediga och inte nåbara . Det finns många saker som påverkar arbetsmiljön.När olyckan är framme, eller när det blir personliga motsättningar som inte går att lösa, måste chefen agera. är alla arbetsgivare skyldiga att anmäla dödsolyckor, allvarliga olyckor och tillbud för att ska kunna vidta åtgärder och förebygga liknande olyckor. Den officiella arbetsskadestatistiken baseras på anmälningar till arbetsskadeförsäkringen för att alla skador ska omfattas, även mindre allvarliga. Men återigen är det då fysiska olyckor.Att också tänka på samma sätt när det handlar om den psykosociala arbetsmiljön, även om de händelserna inte rapporteras vidare på samma sätt, är en viktig signal till arbetsgivarna att ansvaret ligger hos dem som borde ha resurser och möjligheter att lösa problemen där de en gång har uppstått.En nollvision för arbetsrelaterade dödsfall är en viktig målsättning. Men låt oss inte bara fastna i fysiska olyckor, utan låt oss se på vad som mer kan göras på varje arbetsplats för att förebygga såväl det som sjukdomar av både fysisk och psykisk karaktär.Ett hållbart arbetsliv kräver observans från arbetsgivaren på korttidsfrånvaro, hur stämningen är på jobbet, om det finns en sjunkande effektivitet och motivation, att det kanske är alltför tyst och att man inte vågar eller vill säga vad man tycker och tänker. Där behövs också medarbetarens egen insats för att säga till om det inte fungerar som det ska.Herr talman! Vi kan ibland välja om vi vill vara varandras risk- eller friskfaktor, eftersom vi alla är en del av vår egen arbetsmiljö. Att jobba med sin egen utveckling och att ge återkoppling till medarbetare och även till överordnade ger en tydlighet och ramar för arbetet som gynnar både den egna och andras hälsa. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet.Skapandet och upprätthållandet av en god arbetsmiljö på landets arbetsplatser är en fråga av yttersta vikt för hela samhället. En god arbetsmiljö kan bidra till att svenska företag kan behålla nyckelkompetens och därmed förbättra sin produktivitet och sina överlevnadsmöjligheter i svåra tider. En god arbetsmiljö kan bidra till färre sjukskrivningar, ett förlängt arbetsliv och fler arbetade timmar och därmed också till att vi får mer pengar till den gemensamma välfärden. Framför allt kan en god arbetsmiljö öka människors livskvalitet, minska onödigt lidande och rädda liv.Mot bakgrund av just den avgörande betydelse arbetsmiljön har för både samhället i stort och de enskilda medborgarna är det tråkigt att behöva konstatera att många stora problem på området är olösta och att utvecklingen tyvärr har gått i fel riktning. Skyddsombudens anmälningar om brister i arbetsmiljön har ökat. Arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar har ökat i rad, och även sjukfrånvaron har börjat uppvisa en negativ trend.Problemen med stress och underbemanning inom den offentliga sektorn består, och mycket talar för att det har blivit värre. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit , som antalet vårdbehövande äldre har ökat. Det allmänt hårdnande samhällsklimatet har medfört att allt fler yrkesgrupper numera utsätts för hot och våld i sitt yrkesliv.Den fria rörligheten inom EU har i kombination med bristfälliga kontroller och det slapphänta regelverket för arbetskraftsinvandring bidragit till försämrad arbetsmiljö inom flera sektorer, inte minst bygg- och transportsektorn samt hotell- och restaurangbranschen. Problemet med ofrivillig deltidsarbetslöshet är trots personalbristen inom offentlig sektor fortsatt stort, och inom den kommunala sektorn har det - trots löften om motsatsen - blivit vanligare med delade turer. Strukturella förändringar på arbetsmarknaden i form av fler och mindre företag, fler arbetstagare som arbetar högre upp i åldrarna, fler utländska företag på den svenska arbetsmarknaden, teknikutveckling och otydligare gränsdragning mellan arbete och fritid med mera ökar behoven av arbetsmiljöforskning och arbetsplatsinspektioner. Utvecklingen har dock gått i den motsatta riktningen. Arbetsmiljöforskningen har försvagats, det statliga stödet till utbildning av skyddsombud har försämrats och resurserna till har minskat, med färre arbetsplatsinspektioner som följd. är inte ens i närheten av att leva upp till om en inspektör per 10 000 arbetstagare.En av få ljuspunkter på området är att antalet dödsolyckor tycks ha minskat. Detta är naturligtvis otroligt glädjande, förutsatt att trenden håller i sig. är det dock nästan tre arbetare som förolyckas i jobbet, och framför allt visar forskningen att mörkertalet kan vara stort - räknar man in arbetsrelaterade fall av cancer, KOL och andra sjukdomar ser siffrorna sannolikt mycket mörkare ut.Även om kunskapsbilden är delvis ofullständig visar tidigare forskning också att ett stort antal dödsfall i form av självmord sannolikt kan relateras till mobbning och trakasserier på arbetsplatsen. Undersökningar har visat att så många som av arbetstagarna har upplevt mobbning i yrkeslivet, och som nämnde dömdes två chefer vid socialförvaltningen i för arbetsmiljöbrott efter att ha underlåtit att agera mot allvarliga trakasserier på arbetsplatsen. Trakasserierna resulterade i att en 53-årig medarbetare valde att ta sitt eget liv.I vårt senaste budgetförslag avsatte betydande resurser i syfte att förbättra arbetsmiljön i landet. Vi vill satsa flera miljarder på personalförstärkningar i offentlig sektor och på en minskning av delade turer och ofrivillig deltidsarbetslöshet. Vi avsätter också mer än en kvarts miljard för att återställa det generella stödet till utbildning av skyddsombud, öka resurser, inrätta ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljöforskning och förbättra utbildningsinsatserna mot mobbning och trakasserier i arbetslivet.Utöver detta vill vi skärpa kontrollerna och införa ett mer ansvarsfullt regelverk för utstationering och arbetskraftsinvandring. Det är mycket glädjande att det föreliggande betänkandet innehåller hela fem tillkännagivanden till regeringen gällande förbättrad arbetsmiljöforskning och förstärkta insatser mot arbetsskador och mobbning i arbetslivet. Att vi sent omsider nådde enighet kring vissa av tillkännagivandena är bra, men det är synd att det inte gäller i samtliga fall.Jag hoppas och förutsätter att regeringen kommer att behandla dessa tillkännagivanden med ett större mått av skyndsamhet och respekt än vad som varit fallet med många av tillkännagivanden. Från sida kommer vi att bevaka frågorna noga.