bet · H101FiU28 · 2014-06-17 00:00:00 — betänkande 2013/14:FiU28 Användningen av kreditbetyg i riskhantering I betänkandet tillstyrker utskottet proposition 2013/14:108 Användningen av kreditbetyg i riskhantering. EU har bl.a. genom direktivet 2013/14/EU (ändringsdirektivet) antagit nya regler som syftar till att minska tjänstepensionsinstituts, fondbolags och AIF- förvaltares alltför stora förlitan på kreditbetyg i samband med sina investeringar. Ändringsdirektivet genomförs i svensk rätt genom bestämmelser som innebär att fondbolag och förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förval- tare) inte ensidigt eller mekaniskt ska förlita sig på kreditbetyg som har utfärdats av bedöma kreditvärdigheten hos en värdepappersfonds respektive en alternativ investeringsfonds tillgångar. ska enligt en bestämmelse övervaka lämpligheten i pensionsstiftelsers kreditvärderingsförfaranden och deras användning av kreditbetyg. Förslaget föranleder ändringar i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., lagen (2004:46) om värdepappersfonder och i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Ändringarna träder i kraft . Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... Användningen av kreditbetyg i riskhantering............................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut Användningen av kreditbetyg i riskhantering antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., 2.lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 3.lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativainvesteringsfonder. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), Ma- rie (S), Per Åsling (C), (M), Per (MP), (KD), (SD), (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2013/14:108 Användningen av kreditbetyg i riskhantering. Regeringens förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Ingen motion har väckts i ärendet. EU:s förordning om kreditvärderingsinstitut (EG nr 1060/2009) ändrades genom förordningen (EU) nr 462/2013 (ändringsförordningen) i syfte att minska en alltför stor förlitan på kreditbetyg inom EU. antogs i samma syfte direktivet 2013/14/EU (ändringsdirektivet) med ändringar i tjänstepensionsdirektivet, UCITS-direktivet och AIFM-direktivet, dvs. de sektorsdirektiv som reglerar tjänstepensionsinstitut, fondbolag och värdepappersfonder samt förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare). Regeringen föreslår att ändringsdirektivet genomförs i svensk rätt genom nya bestämmelser som innebär att fondbolag och förvaltare av alternativa investeringsfonder (AIF-förvaltare) inte ensidigt eller mekaniskt ska förlita sig på kreditbetyg som har utfärdats av bedöma kreditvärdigheten hos en värdepappersfonds respektive en alternativ investeringsfonds tillgångar. Regeringen föreslår också en ny bestämmelse om att Fi- nansinspektionen ska övervaka lämpligheten i pensionsstiftelsers kreditvärderingsförfaranden och deras användning av kreditbetyg. Förslaget medför ändringar i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m., lagen (2004:46) om värdepappersfonder och i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Användningen av kreditbetyg i riskhantering Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att EU:s ändringsdirektiv genomförs i genom nya bestämmelser dels om att fondbolag och förvaltare av alternativa investeringsfonder inte ensidigt eller mekaniskt ska förlita sig på kreditbetyg som har utfärdats av bedöma kreditvärdigheten hos en värdepappersfonds respektive en alternativ investeringsfonds tillgångar, dels om att ska övervaka lämpligheten i pensionsstiftelsers kreditvärderingsförfaranden och deras användning av kreditbetyg. Ett kreditvärderingsinstitut är en juridisk person som yrkesmässigt utfärdar kreditbetyg. Ett kreditbetyg är en bedömning av kreditvärdigheten hos t.ex. ett företag eller på ett finansiellt instrument. Kreditbetyg används av bl.a. investerare och finansiella företag för att fatta underbyggda investeringsbeslut och bestämma riskvikter. I samband med den finansiella krisen kritiserades kreditvärderingsinstituten bl.a. för sin värdering av finansiella instrument. I EU antogs en förordning om kreditvärderingsinstitut (EG nr 1060/2009) som ska bidra till en bättre kvalitet på de kreditbetyg som utfärdas, en bättre fungerande inre marknad och en hög skyddsnivå för investerare och konsumenter. I infördes kompletterande bestämmelser i lagen (2010:1010) om kreditvärderingsinstitut. Genom en ändring i förordningen har tillsynen över kreditvärderingsinstitut sedermera flyttats över från nationella behöriga myndigheter till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (). Förordningen om kreditvärderingsinstitut ändrades genom förordningen (EU) nr 462/2013 (ändringsförordningen) i syfte att minska en alltför stor förlitan på kreditbetyg inom EU. antogs i samma syfte direktivet 2013/14/EU (ändringsdirektivet) med ändringar i tjänstepensionsdirektivet, UCITS-direktivet och AIFM-direktivet, dvs. de sektorsdirektiv som reglerar tjänstepensionsinstitut, fondbolag och värdepappersfonder samt förvaltare av alternativa investeringsfonder. Enligt ändringsförordningen ska finansiella företag göra sin egen kredit- riskbedömning och de får inte ensidigt eller mekaniskt förlita sig på kreditbe- tyg vid bedömningen av en enhets eller ett finansiellt instruments kreditvär- Vidare ska de behöriga myndigheter som svarar för tillsynen över dessa företag, med beaktande av arten, omfattningen och komplexiteten hos företa- gens verksamhet, övervaka att deras kreditriskbedömningsförfaranden är ade- kvata, bedöma användningen av hänvisningar till kreditbetyg i avtal och, när det är lämpligt, uppmana dem att motverka effekterna av sådana hänvisningar. Ändringsförordningen innehåller även andra regler när det gäller kreditvär- deringsinstitut och kreditbetyg, bl.a. om intressekonflikter, om rätt till ersätt- ning för investerare och emittenter som lidit skada till följd av att ett kredit- värderingsinstitut har åsidosatt sina skyldigheter, om kreditbetyg på statspap- per, information om strukturerade finansiella instrument, skyldighet att i vissa fall anlita fler än ett kreditvärderingsinstitut samt slutligen om krav på regel- bunden rotation av kreditvärderingsinstitut som utfärdar kreditbetyg. Ändringsförordningen är direkt tillämplig i medlemsstaterna. rektivet utgör ett komplement till reglerna i förordningen och ska göra det lät- tare att förverkliga målet att tjänstepensionsinstituts, fondbolags och AIF-för- valtare inte ska förlita sig alltför mycket på kreditbetyg i samband med sina Ändringarna i tjänstepensionsdirektivet, UCITS-direktivet och AIFM-di- rektivet avser dels fondbolags och AIF-förvaltares användning av kreditbetyg i sin förvaltning, dels den behöriga myndighetens, dvs. övervakning av kreditvärderingsförfaranden och användning av hänvisningar till kreditbetyg i tjänstepensionsverksamhet och fondförvaltning. I UCITS-direktivet och AIFM-direktivet har det även gjorts tillägg när det gäller kommissionens befogenhet att anta delegerade akter i syfte att det också i de delegerade akterna ska införas regler som förhindrar att fondbolag och AIF-förvaltare ensidigt eller mekaniskt förlitar sig på kreditbetyg för att be- döma kreditvärdigheten hos fonders tillgångar. Ändringen i tjänstepensionsdirektivet innebär att medlemsstaterna med be- aktande av arten, omfattningen och komplexiteten hos de övervakade institu- tionerna ska säkerställa att de behöriga myndigheterna övervakar lämpligheten i institutionernas kreditvärderingsförfaranden, utvärderar användningen av hänvisningar till kreditbetyg utfärdade av kreditvärderingsinstitut i deras pla- ceringspolicy och motverkar effekterna av sådana hänvisningar, i syfte att minska ensidig och mekanisk förlitan på kreditbetyg. Ändringen i UCITS-direktivet innebär att ett förvaltnings- eller investe- ringsbolag ska använda ett förfarande för riskhantering som gör det möjligt för det att kontrollera och bedöma den risk som är knuten till positionerna och deras bidrag till den allmänna riskprofilen för fondbolagets Framför allt ska det inte ensidigt eller mekaniskt förlita sig på kredit- betyg som utfärdats av bedöma kreditvärdig- heten hos fondföretags tillgångar. Ändringen i AIFM-direktivet slutligen innebär att AIF-förvaltare ska införa lämpliga riskhanteringssystem för att på ett tillfredsställande sätt identifiera, mäta, hantera och övervaka alla risker som är relevanta för varje AIF-fonds investeringsstrategi och för vilka fonden är exponerad eller kan komma att exponeras. Framför allt ska AIF-förvaltare inte ensidigt eller mekaniskt förlita sig på kreditbetyg som utfärdats av bedöma kreditvärdigheten hos AIF-fondernas tillgångar. Regeringens förslag om hur ändringsdirektivet ska genomföras i Tjänstepensionsdirektivet har genomförts i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen) och i försäkringsrörelselagen (2010:2043), förkortad FRL. Lagstiftningen omfattar pensionsstiftelser och försäkringsföretag som meddelar försäkring om tjänstepension. Bestämmelserna om tillsyn i tryggandelagen respektive FRL är något olika utformade. Enligt tryggandelagen ska övervaka att en pensionsstiftelse förvaltas i enlighet med bestämmelserna i den lagen. För verksamheten vid en pensionsstiftelse gäller emellertid även EU-förordningen om kreditvärderingsinstitut. Tryggandelagen bör därför kompletteras med särskilda bestämmelser om tillsyn och ingripande. Regeringen föreslår att det införs en ny bestämmelse i tryggandelagen om att ska övervaka lämpligheten i pensionsstiftelsers kreditvärderingsförfaranden och deras användning av hänvisningar i placeringsriktlinjerna till kreditbetyg som har utfärdats av kreditvärderingsinstitut. ska kunna förelägga pensionsstiftelsen eller styrelsen att vidta rättelse, om inspektionen finner att pensionsstiftelsen använder olämpliga kreditvärderingsförfaranden eller hänvisningar i placeringsriktlinjerna till kreditbetyg. Enligt FRL ska övervaka att verksamheten bedrivs i enlighet med den lagen och andra författningar som reglerar försäkringsföretags näringsverksamhet, t.ex. EU-förordningen om kreditvärderingsinstitut. Någon ytterligare lagstiftningsåtgärd om tillsynen behövs därför inte i FRL. UCITS-direktivet reglerar verksamheten i fondbolag, värdepappersfonder och fonder. Reglerna har genomförts i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. AIFM-direktivet reglerar AIF-förvaltare, förvaltning och marknadsföring av alternativa investeringsfonder samt fonder. Reglerna har genomförts i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Fondbolag ska enligt 5 kap. 2 § lagen om värdepappersfonder ha ett system för riskhantering som gör det möjligt att bedöma den risk som är knuten till de positioner som tas i en värdepappersfond. En AIF-förvaltare ska enligt 8 kap. 4 § lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder också ha ett lämpligt riskhanteringssystem. Regeringen föreslår att det görs ett tillägg till de aktuella bestämmelserna om riskhantering som innebär att fondbolag respektive AIF-förvaltare inte en- sidigt eller mekaniskt ska förlita sig på kreditbetyg som har utfärdats av kre- bedöma kreditvärdigheten hos en värdepappers- fonds respektive alternativ investeringsfonds tillgångar. Enligt lagen om värdepappersfonder respektive lagen om förvaltare av al- ternativa investeringsfonder ska övervaka att fondbolag och AIF-förvaltare bedriver verksamheten även i enlighet med andra författ- ningar som reglerar verksamheten, t.ex. EU-förordningen om kreditvärde- Någon ytterligare lagstiftningsåtgärd i fråga om Finansinspek- tionens tillsyn behövs därför inte i lagen om värdepappersfonder eller i lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder. Hur ska utföra sin tillsyn över fondbolags kreditvärde- ringsförfaranden bör behandlas närmare i . I avvaktan på att det etableras en harmoniserad tillsynspraxis ankommer det på att inom sin tillsynsverksamhet göra bedömningen av hur fondernas art, omfattning och komplexitet bör påverka tillsynen. Faktorer såsom andelen av fondernas till- gångar som är förenade med kreditrisk eller som har kreditbetyg som har ut- färdats av kreditvärderingsinstitut bör kunna beaktas eller om placeringen i tillgångarna görs inom ramen för aktiv förvaltning eller enbart i syfte att följa ett visst index. Enligt ändringsdirektivet ska medlemsstaterna ha infört nödvändiga ändringar i nationell rätt . Regeringen föreslår därför att lagändringarna ska träda i kraft denna dag. Lagändringarna innebär inte några ytterligare krav på pensionsstiftelser eller på fondbolag och AIF-förvaltare när de beslutar om placeringar av medel i de värdepappersfonder respektive alternativa investeringsfonder som de förval- Ändringarna utgör endast en poängtering av krav som redan gäller i fond- bolags och AIF-förvaltares verksamhet. Förslagen medför därmed inte några ökade administrativa kostnader för företagen. Ändringarna medför inte några påtagliga konsekvenser för företag som har satt av pengar i en pensionsstiftelse eller som har tjänstepension hos ett för- Inte heller för dem som äger andelar i värdepappersfonder el- ler i alternativa investeringsfonder bedöms förslagen medföra några påtagliga I viss mån förstärks investerarskyddet för fondsparare genom de uttryckliga krav som ställs på fondbolag och AIF-förvaltare att inte ensidigt förlita sig på kreditbetyg. Även tydliggörandet av uppgift att övervaka användningen av kreditbetyg bidrar till förstärka skyddet för dem som har tjänstepension och dem som investerar i värdepappersfonder eller al- ökade arbetsbörda med anledning av tillsynen av pensionsstiftelsers kreditvärderingsförfaranden och användningen av kreditbetyg bedöms inte fordra ökade resurser och får i så fall hanteras inom befintliga budgetramar. beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Lagändringarna bedöms inte medföra någon påtaglig ökning av antalet mål hos de allmänna förvaltningsdomstolarna och de eventuella budgetära konsekvenserna får hanteras inom de befintliga budgetramarna. Regeringen avser att följa hur måltillströmningen utvecklas hos domstolarna. Utskottet anser att EU:s ändringsdirektiv bör genomföras i på det sätt regeringen föreslagit. Bestämmelser införs om att fondbolag och förvaltare av alternativa investeringsfonder inte ensidigt eller mekaniskt ska förlita sig på kreditbetyg som har utfärdats av bedöma kreditvärdigheten hos en värdepappersfonds respektive en alternativ investeringsfonds tillgångar. En bestämmelse införs också om att ska övervaka lämpligheten i pensionsstiftelsers kreditvärderingsförfaranden och deras användning av kreditbetyg. Utskottet tillstyrker propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:108 Användningen av kreditbetyg i riskhantering: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG Tryck: , 2014