bet · H101UU4 · 2014-01-28 00:00:00 — Om lagliga vägar öppnas lever vi upp till internationella konventioner och förhindrar att fler människor drunknar i på sin flykt till . För så länge det är krig i omvärlden kommer människor att fortsätta att fly, och då måste vi ta vårt ansvar. Kommissionens arbetsprogram bör innehålla förslag på lagliga vägar att ta sig till EU och söka asyl. Arbetsprogrammet bör även innehålla förslag på ett förändrat mandat till Frontex, som är inriktat på livräddning och respekten för mänskliga rättigheter. Dessutom borde III ändras så att den asylsökande själv kan välja vilket land asylansökan ska lämnas in i. I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Kommissionens arbetsprogram 2014 – motiveringen (SD) av (SD). har i sitt utlåtande uttalat sig uppskattande om den europeiska öppenheten, något som på ett principiellt plan kan instämma i. Om vi ska kunna värna en öppenhet i som är långsiktigt hållbar och inte äventyrar stabiliteten och säkerheten i vill vi dock framhålla att vissa krav och villkor måste skärpas. Villkoren för grannskapssamarbetet måste skärpas när det gäller såväl rörlighet och ekonomisk integration som potentiell tillgång till den fria marknaden. Kraven måste i synnerhet skärpas i fråga om den framtida utvidgningsprocessen. Vi anser dels att konditionaliteten måste bli skarpare, dels att nya medlemsländer inte ska ha en BNI som understiger medlemsländernas nivå. Vi anser även att nya potentiella medlemsländer behöver lösa eventuella konflikter med grannländer innan de blir medlemmar i . I övrigt när det gäller EU:s grannskapspolitik hänvisar vi till vårt särskilda yttrande i utlåtande /12:UU5. Den ekonomiska och monetära unionen Vad gäller de mer specifika sakområdena så är det olyckligt att utskottet inte på ett tydligare sätt kritiserar kommissionen för de områden som utskottet berörs av. Utskottet borde inte uttala sitt stöd till kommissionens inriktning utan i stället anföra att områdena är bäst lämpade att hanteras på nationell nivå. Detta gäller inte bara frågan om en federal rekonstruktionsmekanism utan även en generell översyn och tillsyn över banksektorn och den finansiella regleringen. Det är positivt att utskottet har ifrågasatt krishanteringsramverket och i synnerhet den ytterst påtagliga risken för moralisk risk, s.k. moral hazard. Utskottet borde dock inte uttala sig positivt till att det tas initiativ på området överhuvudtaget eftersom frågan bör hanteras nationellt. Det är positivt att utskottet kritiserar insättningsgarantisystemet. Utskottet borde dock ha påtalat att för svenskt vidkommande ska insättningsgarantisystemet vara nominerat i svenska kronor och inte i euro. I övrigt när det gäller den ekonomiska och monetära unionen hänvisar vi till vårt särskilda yttrande i utlåtande /13:UU4. Med detta har vi anslutit oss till avvikande mening i finansutskottets yttrande 2013/14:FiU4y. Rättsliga frågor och säkerhet anser att vissa av resonemangen och de aviserade förändringarna i arbetsprogrammet under området Rättsliga frågor och säkerhet inte är acceptabla ur ett svenskt perspektiv. Eftersom det saknas behov av en europeisk åklagarmyndighet bör förslaget om att inrätta en sådan myndighet återkallas och inte genomföras. EU bör skydda sina ekonomiska intressen från korruptionsskandaler genom att arbeta för säkrare interna rutiner, ökad transparens och minskad överstatlighet i stället för att harmonisera medlemsstaternas straffrätt. Vidare nämns i arbetsprogrammet att kommissionen avser att lägga fram en ram för sanktioner mot medlemsstater vars rättsstatsprincip är hotad. Exakt vad kommissionen menar med denna vaga formulering går dock inte att utläsa. Kommissionen bör göras medveten om att den nationella suveräniteten bör värnas och att EU inte ska inta en position som någon form av överstatlig författningsdomstol. Det ska inte vara EU:s sak att lägga sig i andra länders grundlagsfrågor. Slutligen bör det poängteras att de mest prioriterade verktygen för att skydda EU:s medborgare är att återupprätta fullgoda nationella gränsskydd, stärka unionens gemensamma gränsskydd och stärka arbetet med att förhindra, upptäcka, lagföra och avvisa illegala invandrare samt att på liknande sätt arbeta för att förhindra insmuggling av illegala varor och föremål till unionen. Detta bör vara EU:s övergripande mål under området Rättsliga frågor och säkerhet som kommissionen ska arbeta mot att uppfylla. Med detta har vi anslutit oss till avvikande mening i justitieutskottets yttrande 2013/14:JuU3y. I utlåtandet uttrycker utskottet vikten av att motverka en försvagning av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Även vi kan se att det finns ett mervärde i att samarbeta kring stora övergripande frågor av gemensamt intresse, men vi vill understryka vikten av att varje lands suveräna rätt att bedriva sin egen utrikes- och säkerhetspolitik bevaras och att denna inte undermineras. Vi kan därför inte instämma i utskottets ensidigt positiva inställning till en stärkt utveckling av EU:s gemensamma utrikes- och försvarspolitik. menar att denna process både har en begränsad förankring hos det svenska folket och dessutom ger begränsade möjligheter till inflytande. I övrigt när det gäller unionens arbete med yttre åtgärder hänvisar vi till våra särskilda yttranden i utlåtande /13:UU18 och betänkande 2012/13:UU10. Förutom vad avser enskilda förslag i kommissionens arbetsprogram , såsom en förstärkt ekonomisk och monetär union och en europeisk åklagarmyndighet, ställer sig även frågande till den ansats som kommissionen lägger fram. Arbetsprogrammet andas en ängslan att de förslag som kommissionen har lagt fram tidigare inte kommer att finna stöd i en ny kommission och ett nyvalt Europaparlament. Enligt vore det klädsamt om kommissionen hade större respekt för den demokratiska processen och lät förhandlingarna om de enskilda delarna i programmet ta den tid som behövs i stället för att försöka forcera igenom förslagen. Några andra bevekelsegrunder än politisk prestige är svårt att se för prioriteringar av t.ex. de förslag som finns inom Ekofinområdet. Särskilt mot bakgrund av att den ekonomiska krisen i sig inte ger underlag för närmast panikartade tidsramar. hade föredragit att kommissionen helt enkelt hade låtit behandlingen av förslagen ta den tid som krävs. En hel del av förslagen är tekniskt komplicerade och en del är därutöver av ytterst politiskt känslig karaktär. Att utnyttja det faktum att det för tillfället finns tillsatt ett federalistiskt inriktat Europaparlament, i varje fall inom området för rättsliga och inrikes frågor, tillsammans med ett svagt ordförandeskap är enligt helt förkastligt. I stället för att försöka pressa igenom de stora och problematiska förslagen borde kommissionen i huvudsak fokusera på Refitåtgärderna samt de mindre komplicerade frågorna och låta en ny kommission och ett Europaparlament med nytt och fräscht folkligt förtroende ta ställning till hur, och eventuellt om, man ska gå vidare med förslagen om t.ex. en förstärkt ekonomisk och monetär union. Kommissionens arbetsprogram 2014 – motiveringen (V) av (V). är kritiskt till kommissionens förslag att fortsätta arbetet med att stärka den ekonomiska styrningen och slutföra bankunionen. En bankunion riskerar dels att förstärka EU:s makt på medlemsstaternas bekostnad, dels att medborgare i tvingas betala till krisande banker i andra länder. Det behövs betydligt kraftigare åtgärder för att trygga den finansiella stabiliteten, t.ex. att införa en bankdelningslag som separerar traditionell bankverksamhet från spekulativ investmentverksamhet. Vi anser vidare att förslaget om krishantering för banker är fel väg att gå. Risken är att en gemensam rekonstruktionsmekanism och en obligatorisk lånemekanism ökar bankernas benägenhet att ta överdrivna risker, s.k. moral hazard. Lånemekanismerna kan dessutom leda till ofrivillig och oplanerad försvagning i de medlemsstater som tvingas låna ut medel till andra medlemsstater. Kommissionens lagstiftningsförslag på området för frihet, säkerhet och rättvisa som innebär ökad överstatlighet bör förhindras. Medlemsstaternas bristande genomförande av EU-bestämmelser är inte ett skäl för kommissionen att lägga fram förslag till ytterligare lagstiftning, som i sig leder till ökad överstatlighet. Förslagen om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet och dataskyddspaketet strider helt eller delvis mot subsidaritetsprincipen och ska därför inte genomföras. anser att det är hög tid att EU tar sitt ansvar för en migrationspolitik som har skördat mer än 17 000 människoliv. vill ha en asylpolitik som skapar lagliga vägar in i för asylsökande. Ingen ska behöva riskera livet för att få sin asylrätt prövad. Den upptrappade militariseringen av gränser leder endast till fler döda och till att asylrätten systematiskt kränks. Lagliga vägar in i kan skapas genom att asylvisum utfärdas vid ambassader och beskickningar, men även genom att upphäva visumkrav från länder som drabbats av konflikt eller krig eller vars regimer utsätter befolkningen för tortyr eller förföljelse. Dublinförordningen, som koncentrerar mottagandet av flyktingar till södra , ska slopas. Mottagandeförhållandena och asylprocessen skiljer sig fortfarande väsentligt mellan EU-länderna. Asylsökande bör därför själva få välja var de vill söka asyl. EU:s utrikespolitik har blivit mer samordnad genom Lissabonfördraget och genom den nya utrikesförvaltningen. Detta innebär att medlemsländerna ska ha en enad röst utåt och stärka EU:s inflytande på den internationella scenen; målsättningen är att ge medlemsländerna en så enhetlig och likriktad försvars- och utrikespolitik som möjligt. motsätter sig denna utveckling. Vi värnar om en självständig svensk utrikespolitik. Vi ser att vårt land har goda möjligheter att vara en viktig kraft globalt för internationell solidaritet, nedrustning, kvinnors rättigheter etc. Dessvärre har vi redan sett alltför många exempel på hur röst inom centrala områden tystnar som ett resultat av att EU:s medlemsstater ska kompromissa fram en gemensam ståndpunkt. I övriga frågor ansluter vi oss i allt väsentligt till utskottsmajoritetens ställningstagande. Förteckning över granskade dokument Kommissionens meddelande KOM(2013) 739 Kommissionens arbetsprogram 2014 Förteckning över utlåtanden/List of Statements 2012/13:TU8 En integrerad marknad för leverans av paket i syfte att främja e-handeln inom EU () KOM(2012) 698 2012/13:KU14 Rapport från kommissionen om subsidiaritet och proportionalitet (19:e rapporten om bättre lagstiftning avseende 2011) KOM(2012) 373 2012/13:KU15 Rapport från kommissionen Årsrapport om förbindelserna mellan Europeiska kommissionen och de nationella parlamenten KOM(2012) 375 2012/13:FiU29 En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union Inledningen till en debatt om (Meddelande) KOM(2012) 777 2012/13:NU20 Granskning av handlingsplan för detaljhandeln och grönbok om otillbörliga affärsmetoder KOM(2013) 36 KOM(2013) 37 2012/13:UU18 Meddelande Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid KOM(2013) 92 2012/13:NU23 Granskning av meddelande om smart lagstiftning KOM(2013) 122 2012/13:MJU18 om en europeisk strategi för plastavfall i miljön KOM(2013) 123 2012/13:FiU40 av den europeiska ekonomin KOM(2013) 150 2012/13:NU24 Granskning av grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030 KOM(2013) 169 2012/13:FöU12 om försäkring mot naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor KOM(2013) 213 2012/13:KU26 om en helt konvergerad audiovisuell värld: tillväxt, skapande och värderingar KOM(2013) 231 2012/13:SoU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till reviderat tobaksproduktdirektiv KOM(2012) 788 2012/13:TU13 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag i fjärde järnvägspaketet KOM(2013) 27 KOM(2013) 28 KOM(2013) 29 KOM(2013) 30 KOM(2013) 31 2012/13:FöU11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om gemensam nät- och informationssäkerhet i unionen KOM(2013) 48 2012/13:SkU33 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT) KOM(2013) 71 2012/13:MJU20 Direktiv om upprättandet av en ram för havsplanering och integrerad kustförvaltning KOM(2013) 133 2012/13:TU20 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för minskade kostnader vid utbyggnad av höghastighetsnät KOM(2013) 147 2012/13:TU21 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar KOM(2013) 296 2013/14:FiU13 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om en gemensam rekonstruktionsmekanism och rekonstruktionsfond KOM (2013) 520 KOM(2013) 520 2013/14:JuU13 Subsidiaritetsprövning av förslag om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten KOM(2013) 534 2013/14:TU5 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation KOM(2013) 627 gav bl.a. finansutskottet möjlighet att yttra sig över kommissionens arbetsprogram (KOM(2013) 739). tar i yttrandet upp några av de förslag i arbetsprogrammet som berör utskottets beredningsområde. Kommissionen antog sitt arbetsprogram . Programmet innehåller förslag som kommissionen hoppas kunna anta , bl.a. om bankunionen, de två inremarknadsakterna, rörlighet för arbetstagare och den digitala agendan. Kommissionen kommer att fortsätta att driva de nyckelfrågor som är en del av EU:s nuvarande sätt att fungera: – Främja 2020-målen genom den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken. – Befästa de framsteg som gjorts beträffande den ekonomiska styrningen. – Rapportera om framstegen när det gäller ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. – Gå vidare med det årliga utvidgningspaketet och den europeiska grannskapspolitiken. Förutom detta planerar kommissionen att lägga fram ett fåtal nya initiativ under 2014.1[ KOM(2013) 739 Bilaga II.] Med undantag av rättsliga skyldigheter, tekniska uppdateringar och specifika brådskande frågor lägger kommissionen inte fram några nya lagstiftningsförslag. Kommissionen kommer att genomföra förberedande och utredande arbete för att lägga grunden till några av de viktigaste beslut som måste fattas . Det kommer bl.a. att handla om konsekvensbedömningar och offentliga samråd för att identifiera huvudfrågor och huvudval och för att granska deras potentiella effekter. Kommissionen föreslår också ett omfattande program för analys och lagstiftningsreformer.2[ Programmet om lagstiftningars ändamålsenlighet och resultat (Refit-programmet): resultat och nästa steg, KOM(2013) 685, 2.10.2013.] I en bilaga till arbetsprogrammet förtecknas de förslag som kommer att dras tillbaka.3[ KOM(2013) 739 Bilaga IV.] Prioriteringar 2014 på finansutskottets område Kommissionen har bifogat en förteckning till programmet över de initiativ som kommissionen planerar att lägga fram och första hälften av 2015. För finansutskottet är särskilt följande av intresse. Ekonomiska och monetära unionen Kommissionen fortsätter sitt arbete med att stärka den ekonomiska styrningen och slutföra bankunionen i linje med planen för en djupgående verklig ekonomisk och monetär union. Diskussionerna om att fördjupa EMU kommer också att fortsätta . Inom ramen för den europeiska planeringsterminen kommer samordningen av den ekonomiska politiken att stärkas , som är av genomförandet av lagstiftningspaketet för budgetövervakning (det s.k. två-packet). Detta kommer att bidra till att säkerställa att förslagen till nationella budgetar är i linje med euroområdets finanspolitiska mål. Planeringsterminen kommer att inledas med den årliga tillväxtöversikten . Nästa generation program inom sammanhållningspolitiken ska också inriktas på att stödja genomförandet av de landspecifika rekommendationerna. För banksektorn och den finansiella regleringen kommer kommissionen att prioritera att genomföra den gemensamma tillsynsmekanismen och nå enighet om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen. Kommissionen kommer också att fortsätta översynen av den finansiella regleringen och tillsynen genom arbete som bl.a. inriktas på strukturreformer av banker, det parallella banksystemet (skuggbanker) och långsiktig finansiering. Ett sunt finansiellt system och genomförande av alla G20-åtaganden kvarstår som en absolut förutsättning för en hållbar återhämtning och långsiktig ekonomisk stabilitet. Kommissionen kommer också att arbeta för att förbättra det finansiella systemets förmåga att finansiera den reala ekonomin, och öka användningen av finansiella instrument för att maximera hävstångseffekten av EU:s budget. Det pågående samarbetet med Europeiska investeringsbanken för att stärka små och medelstora företags tillgång till finansiering kommer även i fortsättningen att vara viktigt för att återställa tillväxten. Kommissionen betonar att ett starkt stöd från medlemsstaterna kommer att vara av central betydelse för framgång. Smart och hållbar tillväxt för alla Programmen inom den nya fleråriga budgetramen är utformade till stöd för prioriteringarna i 2020-strategin och innehåller en lång rad åtgärder för att stimulera investeringar, främja sysselsättning och social inkludering, utveckla humankapitalet och prioritera reformer med en direkt inverkan på tillväxt och sysselsättning. Programmen ska kunna vara fullt operativa 2014. Regeringen skriver i sin faktapromemoria om kommissionens arbetsprogram (2013/14:FPM23) att den är positiv till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ. Det underlättar medlemsstaternas möjlighet att planera EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring EU:s lagstiftningsprocess. De prioriterade områdena ligger i stort sett i linje med regeringens prioriteringar i EU-politiken. Regeringen framhåller att det är särskilt positivt att frågan om sysselsättning och tillväxt ges stort utrymme. Varje enskilt initiativ som presenteras måste dock bedömas och beredas på sina egna meriter. Regeringen kommer att återkomma till i takt med att de enskilda lagstiftningsinitiativen presenteras. Utskottet vill inledningsvis understryka att det i huvudsak stöder den inriktning som kommissionen anger i arbetsprogrammet. Utskottet instämmer i kommissionens bedömning att det är nödvändigt att slutföra arbetet med de många tillväxtfrämjande förslag som är under behandling i lagstiftningsprocessen, och att påskynda genomförandet av förslagen. Nedan lämnar utskottet kommentarer om vissa av de initiativ som kommissionen prioriterar inom finansutskottets beredningsområde. Det gäller frågan om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen, krishanteringsramverket och systemet med en insättningsgaranti. Eftersom förslagen nu är föremål för förhandlingar är utskottets kommentarer av mer övergripande karaktär. I arbetsprogrammet anger kommissionen också några nya initiativ på området för den inre marknaden och tjänster inom utskottets beredningsområde. Det gäller uppföljning av grönboken om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin, ramar för krishantering och krislösning för andra institut än banker. Utskottet ser positivt på dessa förslag. Kommissionen skriver i arbetsprogrammet att den avser att genomföra den gemensamma tillsynsmekanismen och att nå enighet om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen. Utskottet ser positivt på att kommissionen fortsätter sin översyn av den finansiella regleringen och tillsynen av banksektorn och den finansiella regleringen. När det gäller den gemensamma rekonstruktionsmekanismen framhåller utskottet att det är viktigt att medlemsstater som inte deltar i bankunionen inte diskrimineras. I sammanhanget bör noteras att i ett motiverat yttrande (utl. 2013/14:FiU13) till kommissionen ansåg att kommissionens förslag till förordning om en gemensam rekonstruktionsmekanism och gemensam rekonstruktionsfond (KOM(2013) 520) kunde strida mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Enligt var det även tveksamt om förslaget var förenligt med fördraget. påpekade att förslaget om rekonstruktion eller avveckling av en bank var mycket invecklat och t.o.m. svårt att förstå i vissa delar. Vidare var tveksam till om systemet skulle fungera effektivt i ett krisläge eftersom det var så många institutioner och myndigheter som skulle vara inblandade. Om en bankkris inträffar är tiden för beslut och agerande starkt begränsad. Åtgärder måste ofta vidtas över en helg. Beslutsordningen måste då, enligt mening, vara enkel, tydlig och kort. Risken är annars stor att man inte lyckas upprätthålla stabiliteten i det finansiella systemet. påpekade också att förslaget inte innehöll ett tillräckligt starkt skydd mot att nationella budgetmedel skulle kunna användas för att finansiera den gemensamma avvecklingsfonden. framhöll att ett förslag från kommissionen måste vara förenligt med principerna om nationell beskattningsrätt och nationella parlaments möjligheter att själva bestämma över användningen av budgetmedel. Förutom dessa delar innebar förslaget också att makt flyttades från de nationella institutionerna och myndigheterna till motsvarande institutioner och myndigheter på EU-nivå, vilket enligt gav EU-organen ett oproportionellt stort inflytande. för återhämtning och rekonstruktion av banker Utskottet är positivt till att det tas initiativ på området eftersom det är viktigt att säkerställa att alla medlemsstater har möjlighet att agera snabbt och kraftfullt för att återställa förtroendet för det finansiella systemet. Utskottet påminner dock om att i ett motiverat yttrande (utl. 2011/12:FiU12) till kommissionen ansåg att kommissionens förslag till direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag, det s.k. krishanteringsramverket (KOM(2012) 280) stred mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Enligt uppfattning kunde införandet av en tvingande och obligatorisk lånemekanism mellan de nationella finansieringsarrangemangen leda till moralisk risk, s.k. moral hazard genom att vissa medlemsstater kunde lockas att underfinansiera sina nationella arrangemang. Lånemekanismen kunde dessutom leda till en ofrivillig och oplanerad försvagning av medlemsstaternas statsfinanser, vilket skulle motverka ett av syftena med kommissionens direktiv. Förslaget har sedan ändrats på flera punkter och är nu föremål för trepartsförhandlingar mellan kommissionen, rådet och . Bland annat har den tidigare tvingande lånemekanismen ersatts med ett frivilligt system. Utskottet anser att det fortfarande finns tveksamheter till vissa delar av förslaget. Det gäller bl.a. att bail-in-verktyget ska tillämpas i alla lägen. Enligt utskottet bör det i stället vara upp till varje medlemsstat att själv, bedöma om det verktyget ska tillämpas på det aktuella fallet. Vidare anser utskottet att det föreliggande förslaget ger Europeiska bankmyndigheten() alltför stora befogenheter vad gäller möjligheten att utöva bindande medling och utfärda bindande tekniska standarder. Utskottet konstaterar att insättningsgarantidirektivet har direkta kopplingar till krishanteringsramverket när det gäller frågor om finansiering och hur medel i insättningsgarantifonderna kan få användas vid avveckling av banker. Enligt utskottet måste dessa direktiv därför hanteras parallellt. Utskottet anser att den svenska modellen där en myndighet ansvarar för insättningsgarantin ska behållas. Fondens målnivå bör också vara en miniminivå som medlemsstaterna är fria att överskrida. fann i sina motiverade yttranden (utl. 2009/10:FiU42 och 2009/10:FiU43) om kommissionens förslag om insättningsgarantisystem och system för ersättning till investerare, KOM(2010) 368 respektive KOM(2010) 371, att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen.