bet · H101KU5 · 2014-01-10 00:00:00 — prövades förslaget om programgenomförandet (KOM(2011) 810). Tidsfristen för denna prövning gick ut , vilket var besked gavs om att förslaget att inrätta programmet skulle subsidiaritetsprövas (KOM(2011) 809). Detta förslag prövade utskottet (tidsfristen gick ut ). Utskottet vill mot denna bakgrund understryka att besked om subsidiaritetsprövning bör ges för alla delar i ett lagstiftningspaket. Förslaget om ändring av yrkeskvalifikationsdirektivet rör ett politikområde som utskottet vanligtvis inte bereder ärenden inom – den fria rörligheten för personer och tjänster på den inre marknaden. Utskottet vill uppmärksamma att prövningen avsåg förslag till ändringar i ett redan befintligt direktiv som inte hade prövats i sin helhet tidigare. Mot bakgrund av utskottets relativt begränsade erfarenhet av subsidiaritetsärenden kan utskottet i övrigt inte dra några mer övergripande slutsatser på det sätt som efterfrågas i punkt 2 i promemoria. Utskottet pekar i sammanhanget även på vikten av att de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar kan genomföras innan förhandlingarna om rättsakter inleds. anför i sitt yttrande att dess beredningsområde är starkt internationellt präglat. Viktiga delar av regelverken inom områdena har lagts fast i olika internationella forum. Det rättsliga regelverket inom EU har mot denna bakgrund tillerkänt unionen en betydande beslutskapacitet inom transportområdet, vilket till stora delar gäller även inom post-, tele- och it-områdena. vill dock i sammanhanget framhålla vikten av att beslut i så stor utsträckning som möjligt fattas så nära medborgarna och företagen som möjligt. Enbart det faktum att det är lämpligt att beslut i trafikpolitiska frågor fattas på EU-nivå innebär inte att det per automatik är den lämpligaste nivån för ett beslut. prövade utskottet 14 utkast till lagstiftningsakter, jämfört med 10 utkast till lagstiftningsakter 2011. En något större del av dessa innebar lagstiftning på ett nytt område. I ungefär hälften av prövningarna var lagstiftningskompetensen redan överförd till EU, vilket är jämförbart med 2011. Utskottet noterar en viss ökning av förslag till förordning i förhållande till förslag till direktiv. av utkasten till lagstiftningsakter var förordningsförslag 2011, och motsvarande siffra 2012 var . bedömde trafikutskottet i ett fall att ett förslag stred mot subsidiaritetsprincipen. Det gällde ett förslag till förordning om provning av motorfordon m.m. Utskottet fann att förslaget om krav på besiktning av mopeder och historiska fordon (veteranfordon) var alltför långtgående och därmed inte förenligt med subsidiaritetsprincipen. I stället borde detta område enligt utskottet även fortsättningsvis vara föremål för beslut på nationell nivå. betonar att det inte alltid är helt klart i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder minskas, dels beroende på att kommissionen kan ges befogenheter till delegerade akter genom förslagen utan att det är helt klart vad dessa kan komma att innebära, dels genom att utrymmet kan vara begränsat genom internationella åtaganden i andra forum, t.ex. internationella luftfarts- eller sjöfartsorganisationer. Det kan emellertid enligt utskottet konstateras att i vart fall elva av de förslag som utskottet behandlade gällde åtgärder där utrymmet för nationella åtgärder till viss del minskar. Detta gäller för politikområdena transportpolitik, tillnärmning av lagstiftning och transeuropeiska nät, som de definieras i EUF-fördraget. I fyra av de nu nämnda fallen har kompetens på området redan överförts till EU, och förslagen innebär att ytterligare detaljer på området innefattas av EU-lagstiftning, varför utrymmet för nationella åtgärder följaktligen minskar i motsvarande mån. I tre av fallen där utrymmet för nationella åtgärder minskar gäller det förslag till direktiv och i nio av fallen gäller det förslag till förordning. kan vidare konstatera att även om utrymmet för nationell lagstiftning således minskar genom ett antal förslag bedömer utskottet att det stora flertalet av dessa är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Detta är också naturligt eftersom trafikutskottets beredningsområde är starkt internationellt präglat. Åtgärder på unionsnivå är nödvändiga för att målen för förslagen ska uppnås. Endast i ett fall, som nämnts ovan, konstaterade utskottet att förslaget bryter mot subsidiaritetsprincipen. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet har lämnat ett utlåtande som gällde förslaget till en förordning om tillträde till genetiska resurser. Utskottet anförde i sitt utlåtande att förslaget om upprättande av en plattform för tillträde till genetiska resurser inom EU kan ses som ett inledande steg mot en EU-harmoniserad tillträdeslagstiftning. Lagstiftningskompetensen på detta område bör därför kvarstå hos medlemsstaterna. I yttrandet anför utskottet att frågan om förordning ännu inte har resulterat i lagstiftning på EU-nivå. Kommissionen har dock i sitt svar anfört bl.a. att den inte anser att det finns något behov av harmoniserade EU-regler om tillträde och att den inte heller har för avsikt att överföra nationella befogenheter till unionen. Syftet med en plattform på EU-nivå är enligt kommissionen att hitta en flexibel form för diskussion om tillträdespraxis mellan EU:s kontaktpunkter för tillträde och fördelning av nytta, behöriga nationella myndigheter och berörda parter från EU. Överläggningarna skulle inte vara rättsligt bindande för deltagarna. anför i sitt yttrande att av de tre lagstiftningsförslag som utskottet subsidiaritetsprövade 2012 har ett antagits av och rådet, medan de övriga två ännu inte är antagna. De tre ärendena rör skilda politikområden. Det förslag som antagits gäller ändringsförordningen till ett gemenskapsprogram för energieffektivisering av kontorsutrustning, som baserades på kommissionens förslag KOM(2012) 109. Vad gäller förslaget till förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag har förhandlingarna inte slutförts på EU-nivå. När det slutligen gäller kommissionens förslag till direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden instämde utskottet i sitt utlåtande i regeringens bedömning som redovisades i en faktapromemoria. Regeringen ansåg att det fanns en risk för att alltför detaljerade regler om rapportering m.m. skulle leda till ökade kostnader för kollektiv förvaltning, vilket i förlängningen skulle kunna leda till att kostnaderna för kollektiv förvaltning blir för höga i förhållande till fördelarna med bestämmelserna. Enligt den information som inhämtats från synes dessa synpunkter ha beaktats i allt väsentligt i den kompromiss som nåtts mellan och rådet. Sammanfattningsvis innebär de tre förslagen enligt näringsutskottets preliminära bedömning inte att någon mer omfattande kompetensöverföring har skett från nationell nivå till EU-nivå. Utskottet upprepar även vad det tidigare anfört om att det krävs en mer genomgripande analys och jämförelse än vad som är görligt inom ramen för detta yttrande för att fastställa huruvida kompetens faktiskt har överförts eller inte. Utskottet framför i detta sammanhang även att subsidiaritetsprövningar är ett viktigt instrument för att dels öka de nationella parlamentens inflytande i EU:s beslutsprocess, dels klargöra inställning till utkast till lagstiftningsförslag. Utskottet konstaterar dock att i och med att EU-ländernas parlament har olika urvalsprocesser för vilka utkast till lagstiftningsförslag som ska subsidiaritetsprövas minskar de nationella parlamentens möjlighet att utöva inflytande över de framlagda förslagen. Utskottet noterar att ingen av de subsidiaritetsprövningar som utskottet gjort sedan Lissabonfördragets ikraftträdande har lett till att kommissionen har behövt ompröva något av sina framlagda förslag. Gällande de två första frågorna i promemoria – om det samlade utfallet och i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden har minskat till följd av EU-förslag – konstaterar arbetsmarknadsutskottet inledningsvis i sitt yttrande att utskottet behandlade ett begränsat antal ärenden och att dessa var uppdelade på olika politikområden. Utskottet uttalade att det, mot bakgrund av det begränsade antal subsidiaritetsprövningar som utskottet hade hanterat, var svårt för utskottet att göra några övergripande bedömningar om hur den sammantagna utvecklingen på olika områden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen (yttr. 2012/13:AU2y). Utskottet framhåller vidare att endast ett av utskottets ärenden har resulterat i lagstiftning på EU-nivå – ändringen av direktivet om elektromagnetiska fält. Lagstiftningsåtgärderna i det fallet innebar dock inte att gällande EU-lagstiftning ändrades i sak, utan endast att tidsfristen för införlivande av direktivet förlängdes. Enligt utskottets mening är underlaget av subsidiaritetsprövningar fortfarande alltför begränsat för att utskottet ska kunna dra några mer övergripande slutsatser om hur den sammantagna utvecklingen på olika områden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. Av samma skäl anser utskottet att det inte går att på ett generellt plan bedöma hur utrymmet för nationella åtgärder på olika områden inom utskottets beredningsområde har minskat till följd av förslag från EU. Utskottet kan inledningsvis konstatera att sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och fram till har en majoritet av utkasten till lagstiftningsakter gällt tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden (artikel 114 i EUF-fördraget). Utkasten återfinns inom de flesta av utskottens beredningsområden, vilket innebär att de berör vitt skilda frågor. Därefter följer lagstiftning som gäller jordbruksområdet, etableringsrätt och miljöpolitik. Inom området för frihet, säkerhet och rättvisa dominerar utkast som gäller straffrättsligt samarbete och gränskontroll, se bilaga 14. Sammantaget har de allra flesta av de motiverade yttranden som lämnat gällt förslag om tillnärmning av lagstiftning (artikel 114 i EUF-fördraget) och inom områdena etableringsrätt och jordbruk och fiskeri. Därefter följer motiverade yttranden som gäller utkast om gränskontroll, skydd av personuppgifter och ekonomisk och monetär politik. har haft invändningar mot av alla utkast till lagstiftningsakter som har prövats sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Av utskott har miljö- och jordbruksutskottet subsidiaritetsprövat flest utkast till lagstiftningsakter (74), som utskottet haft invändningar mot fyra av utkasten. Tre av dessa utkast gällde i huvudsak området jordbruk och fiskeri. Ett av utkasten gällde miljöpolitik. har också prövat många utkast (45) och är det utskott som har lämnat flest utlåtanden med förslag till motiverade yttranden (11). Tre av dessa utkast gällde etableringsrätt, fyra gällde tillnärmning av lagstiftning inom den inre marknaden och två gällde området ekonomisk och monetär politik. Ytterligare två utkast berörde flera områden, däribland etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning. har prövat totalt 32 utkast och haft invändningar mot fyra av dessa utkast, varav två har gällt gränskontroll, ett har gällt skydd för personuppgifter och ett bekämpning av bedrägeri. har prövat ett fåtal utkast och har lämnat ett fåtal utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Ett av dessa gällde förslaget till som grundade sig på den s.k. flexibilitetsklausulen. Som redan nämnts utfärdades det första gula kortet med anledning av detta förslag och kommissionen drog tillbaka förslaget. Som många av utskotten anfört är det inte alldeles lätt att dra några bestämda slutsatser om i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder har minskat till följd av förslag från EU. Några reflektioner låter sig dock göras. konstaterar att det pågår ett omfattande lagstiftningsarbete inom EU på finansmarknadsområdet och för att förstärka den ekonomiska styrningen. I stort sett samtliga förslag inom politikområdena tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden samt etableringsrätt avser reglering av finansmarknaderna och av det finansiella systemet. Det samlade utfallet innebär att lagstiftningen på EU-nivå ökar och ger EU ett större inflytande på dessa områden. konstaterar att en majoritet av utskottets ärenden sedan Lissabonfördraget trädde ikraft och fram till har gällt förslag om straffrättsligt samarbete. Samarbetet inom detta område innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU, och justitieutskottet framhåller att det i många fall är nödvändigt för att nå ett effektivt samarbete på området. konstaterar att lagstiftningen på EU-nivå har stärkts genom att en allt större del av bestämmelserna beslutas på EU-nivå. Därmed minskar också utrymmet för nationell lagstiftning i motsvarande mån. Enligt justitieutskottet är det viktigt att subsidiaritetsfrågan ägnas särskild uppmärksamhet när det handlar om förslag inom det straff- och processrättsliga området. Flera av utskotten har också påpekat att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för direktiv, vilket minskar handlingsutrymmet för medlemsstaterna att anpassa den föreslagna lagstiftningen på EU-nivå till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i de enskilda medlemsstaterna. Som tidigare nämnts ansåg vid en subsidiaritetsprövning att kommissionens val av lagstiftningsinstrument gått längre än vad som var nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen. Utskottet beaktade särskilt att ett nytt direktiv i stället för en förordning typiskt sett skulle ge större utrymme för medlemsstaterna att vid införlivandet ta hänsyn till nationella förhållanden (utl. 2011/12:KU25). Kontakter med representant vid EU:s institutioner och användningen av IPEX m.m. har gett övriga utskott tillfälle att yttra sig i fråga om i vilken utsträckning utskotten använder sig av kontakter med representant vid EU:s institutioner för inhämtande och utlämnande av information och hur kontakterna fungerar. Utskottet bad även om en kommentar om inhämtande av information från databasen (). Yttranden från andra utskott Vad gäller utskottets kontakter med representant vid EU:s institutioner och utskottets inhämtande av information i databasen konstaterar finansutskottet att sådan kontakt och informationsinhämtning främst sköts på tjänstemannanivå och fungerar tillfredsställande. Det förekommer att resultatet av andra nationella parlaments subsidiaritetsprövningar nämns i utskottets utlåtanden. anför i sitt yttrande att informationen i IPEX i regel varken är fullständig eller särskilt relevant när utskottet ska behandla subsidiaritetsärenden. Det menar utskottet är naturligt eftersom alla parlament i medlemsländerna arbetar inom samma tidsram. Utskottet har dock i flera fall fått information från representant vid EU:s institutioner. har inte haft kontakt med några utskott i andra nationella parlament med anledning av beredningen av subsidiaritetsärendena. har emellertid regelmässigt använt sig av IPEX för att se dels vilka parlament som prövar det aktuella förslaget, dels om något av parlamenten har lagt ut information om prövningen. har vidare haft fortlöpande kontakter med representant vid EU:s institutioner. Kansliets uppfattning är att man genom kontakter med representant har kunnat få en bra översikt över de andra parlamentens uppfattningar vad gäller subsidiariteten i de aktuella förslagen. anför i sitt yttrande att dess kansli har använt sig av representant vid EU:s institutioner för att t.ex. undersöka hur andra länder ställt sig till förslag framlagda av kommissionen. Det gäller särskilt förslaget till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag där i likhet med , , (båda kamrarna) och kom att lämna motiverade yttranden. Representanten användes även när det gällde förslagen om revisorer och revision där i likhet med och kom att lämna motiverade yttranden. Kansliet har alltid fått den information som efterfrågats. När det gäller IPEX är kansliets iakttagelse att det endast i undantagsfall framgår av IPEX hur andra parlamentsutskott ställer sig till ett förslag. Inte sällan saknas information från många medlemsländer som är relevant för utskottets prövning och ställningstagande. Ofta lämnas befintlig information på medlemslandets språk, och om detta inte är något av de s.k. arbetsspråken kan den därför vara svårtillgänglig. vill framhålla värdet av kontakter med andra parlament. Syftet med samarbetet mellan parlamenten inom EU är bl.a. att säkra det effektiva utövandet av de parlamentariska befogenheterna i unionsfrågorna, särskilt när det gäller övervakningen av subsidiaritetsprincipen. Det finns enligt utskottet därför ett behov av att följa upp hur IPEX kan förbättras och vara ett bättre stöd för de nationella parlamenten. anför att utskottet inte funnit behov av att ta kontakt med representant vid EU:s institutioner när det gäller subsidiaritetsprövningarna . När det gäller frågan om i vilken utsträckning utskottet har hämtat information från IPEX kan noteras att en kontroll görs av om andra EU-länder har inlett ett subsidiaritetsförfarande och om i så fall något motiverat yttrande avgetts. Inte i något fall har informationen från IPEX ingått i utskottets prövning. konstaterar i sitt yttrande att kontakterna med och representationen i i samband med subsidiaritetsprövningarna fungerar mycket bra. Detsamma gäller de kontakter som utskottet har med i dessa ärenden. Utskottet anser att man härigenom uppnår god kontinuitet i arbetet med dessa frågor. Utskottet noterar vidare att kontakter med representant i har förekommit i några av ärendena. Information från IPEX har regelmässigt hämtats in i samtliga subsidiaritetsärenden. Informationen har vidarebefordrats till utskottets ledamöter, men har i övrigt inte föranlett några åtgärder. Utskottet konstaterar att det inte sällan saknas information från många medlemsländer i IPEX och att informationen ofta är på något annat språk än engelska eller franska. konstaterar när det gäller information från andra nationella parlament att webbplatsen IPEX inte i något fall har innehållit några uppgifter från andra parlament av relevans för ärendet. Information om behandlingen av ett dokument har ofta saknats på andra länders nationella sidor, eller så har den inte varit uppdaterad. har i något enstaka fall haft kontakter med representant vid EU:s institutioner för att få information i ett ärende. Enligt trafikutskottets mening kan det tillföra ett stort mervärde att har en representant i . har utskottets kansli emellertid haft begränsade kontakter med representanten. En anledning är att utskottets prövning är självständig och inte beroende av prövningen i andra nationella parlament. vore det värdefullt att få klarhet i inställningen i andra parlament. Inte minst därför att erfarenheter från andra länder kan visa att en viss fråga kan lösas bättre på nationell nivå. Eftersom utskottets kansli inte följer de diskussioner som pågår i skulle det eventuellt kunna vara lämpligt att representant tar kontakt med EU-samordningen om det framkommer att en större andel av parlamenten har lyft viktiga subsidiaritetsfrågor i ett visst pågående ärende. Därefter kan EU-samordningen vidarebefordra uppgifterna till det berörda utskottets kansli som i sin tur kan ta kontakt med representanten. Utskottet är medvetet om de svårigheter som detta kan föra med sig eftersom besluten i många ärenden fattas före utgången av tidsfristen, och det är svårt att på förhand uttala sig om hur ett parlament kommer att ställa sig till en viss fråga. har i tidigare yttranden till påpekat den begränsade nyttan av IPEX. De omständigheter som utskottet tidigare framhållit kvarstår. Information saknas ofta, och den läggs ofta endast in på originalspråket. I detta sammanhang kan även lyftas fram att trafikutskottet understryker vikten av att nationella parlament bör göra en självständig bedömning i varje subsidiaritetsfråga. Det kan vara relevant att ta reda på andra medlemsstaters inställning. Det bör inte vara ett självändamål att uppnå tröskelvärden. Enligt utskottet ska varje motiverat yttrande föregås av en grundlig och saklig bedömning som bör vara opåverkad av andra parlaments bedömningar i frågan. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande När det gäller frågan om samarbete med andra parlament kvarstår miljö- och jordbruksutskottets uppfattning att det är viktigt att den information som finns i IPEX är av god kvalitet och att den är tillgänglig på engelska. När det gäller de nationella parlamentens beslut om ett motiverat yttrande är det också väsentligt att informationen finns tillgänglig i IPEX i direkt anslutning till beslutet. Vidare är det önskvärt att motiven i dessa yttranden regelmässigt översätts till engelska eftersom detta är en viktig information till andra parlament. Dessa delar behöver förbättras för att IPEX ska kunna bli ett bra stöd i samband med handläggningen av ärenden, vilket också kan främja informationsutbytet mellan de nationella parlamenten. I samband med förra uppföljning av subsidiaritetskontroll redovisade miljö- och jordbruksutskottet sina positiva erfarenheter av kontakterna med representant i . Utskottet framhöll att det behövs information av informell karaktär under beredningen av ärenden där det kan finnas problem i förhållande till subsidiaritetsprincipen. Enligt utskottets bedömning var det svårt att tillgodose detta behov genom ett tekniskt stöd. representant förmedlade bl.a. information som ledde till ett positivt informationsutbyte med andra länders representanter. Utskottet har i ett remissvar till framhållit att representant ska kunna rikta in sig på uppgifter som har ett mervärde för utskotten och . Detta gäller t.ex. att vara ett aktivt stöd vid utlåtanden genom att dels fånga upp andra länders ståndpunkter, dels sprida ståndpunkt för att få större genomslag innan tidsfrister går ut. Sammantaget ansåg utskottet att representant i har bidragit till att skapa det mervärde som utskottet tidigare uppmärksammat. Utskottets erfarenheter av kontakterna med representant är fortfarande positiva. När det gäller kontakterna med representant i m.m. hänvisar näringsutskottet i sitt yttrande till den redogörelse som utskottet lämnade i förra årets yttrande till . anförde då bl.a. att det i begränsad omfattning haft användning av den information som finns i IPEX, och att kontakterna med representant kan ge information om beredningsläget i andra parlament på ett relativt tidigt stadium. anför i sitt yttrande att representant i när det gäller beredningen av subsidiaritetsprövningen av , precis som , var en mycket användbar källa för att snabbt få information. I det här fallet avsåg informationen främst hur läget såg ut i andra nationella parlament i fråga om ställningstagandet i subsidiaritetsfrågan och resonemanget kring den rättsliga grunden. Utskottet anför som redan tidigare nämnts att utskottets kansli uppmärksammades på förslaget av representanten redan innan det antogs av kommissionen. anser att den information som representanten ofta kan erbjuda om hur andra nationella parlament agerar i ett visst ärende underlättar dialogen mellan de nationella parlamenten i EU-frågor över lag. Informationen understödjer även möjligheterna till samordning mellan nationella parlament i ett visst ärende. Beredningen av och inte minst utfallet, som ju innebar att ett första gult kort på EU-nivå utfärdades, visar enligt utskottets mening på vikten av informationsutbyte mellan nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärenden. representant i är en viktig kanal för sådant informationsutbyte.