bet · H101NU14 · 2014-03-11 00:00:00 — att det vid hydraulisk spräckning kan uppstå vibrationer som skapar sprickor i berggrunden som i sin tur leder till att närliggande grundvattenmagasin och fastigheter skadas att grundvattnet förorenas och att grundvattentrycket samt grundvattennivån kan förändras att marken påverkas i samband med borrning och utvinning att kemikalier läcker i samband med hydraulisk spräckning att det uppstår störande buller och transporter från borrplatser. Vid hydraulisk spräckning används stora mängder vatten, och i vattnet tillsätts alltså vissa kemikalier. Risken för negativ påverkan på vattenkvaliteten är en fråga som har debatteras. Skiffergasutvinningens påverkan på landskapet och utvinningens och gasanvändningens klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv brukar också vara föremål för diskussioner. I Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. slås det fast att naturgas kan användas dels som flytande naturgas för t.ex. sjöfart, dels som ersättning för kolkraft i . Utvinningen av skiffergas medför dock miljöproblem och metoderna är osäkra, speciellt när de innefattar insprutning av kemikalier i marken för att driva fram gasen. Enligt motionärerna bör exploatering av skiffergas därför avvisas (yrkande 30). I motion 2013/14:N349 av (S) konstateras det att prospektering efter skiffergas pågår på flera håll i landet, vilket har mötts av stora protester. Skiffergas beskrivs ibland bedrägligt som en del av lösningen på klimatproblemen. Ny forskning visar dock att fossilgasen vid en livscykelanalys kan ha samma eller t.o.m. större klimatpåverkan än kol. Det vore oklokt att investera sig fast i en metod och infrastruktur i energisektorn som kommer att bidra till stora utsläpp av växthusgaser . Utvinningsmetoden frackning (hydraulisk spräckning) innebär dessutom påtagliga risker för kontaminering av grundvatten och mark samt läckage av miljöskadliga kemikalier. Enligt motionären kan det inte anses vara motiverat att ta riskerna med frackning för att utvinna fossil energi då det inte saknas alternativa förnybara energikällor som kan tillgodose det samhälleliga behovet av energi. Dessutom skulle en sådan utveckling försvåra möjligheterna att nå våra klimatmål. Med hänvisning till såväl klimatmålen som försiktighetsprincipen bör utvinning av gas ur skiffer därför förbjudas. I kommittémotion 2013/14:N253 av m.fl. slås det inledningsvis fast att utsläppen av växthusgaser behöver minska kraftigt och att det främst är användandet av fossila bränslen som orsakar de klimatförändringar vi nu bevittnar. mål inom energipolitiken är att ställa om energisystemet så att det helt baseras på förnybara energikällor. För att ska ha en konsekvent linje i klimatfrågan bör minerallagen därför ändras så att såväl prospektering efter (yrkande 2) som utvinning av (yrkande 1) fossila bränslen förbjuds. Motionärerna konstaterar att intresset för prospektering och utvinning av skiffergas har ökat, inte minst inom EU. Att utvinna skiffergas genom s.k. frackning frigör dock inte bara gasen utan även en mängd andra icke önskade ämnen, som exempelvis radioaktiva grundämnen och tungmetaller. I marken finns dessutom huvuddelen av den giftiga hydraulvätskan kvar. Läckor, spill, felaktig utrustning och mänskliga fel utgör betydande risker för att frackningsprocessen ska förorena omgivande miljö och grundvatten. Skiffergas är helt enkelt inte lösningen på världens energi-, miljö- och klimatproblem. Den kommer på lång sikt att generera fler problem än lösningar och riskerar att accelerera klimatförändringen . I stället för att uppmuntra en ny fossil energikälla och ytterligare låsa fast sig i en fossilbränsleberoende ekonomi bör hållning i EU vara att EU ska avbryta alla sina finansiella och politiska stöd till skiffergasprojekt och förbjuda skiffergasutvinning i . bör även i andra relevanta internationella sammanhang verka för att skiffergas inte utvinns (yrkande 3). bör också förbjuda frackning generellt som utvinningsmetod i (yrkande 4). För att ska vara ett föregångsland i klimatomställningen krävs politisk handlingskraft, sägs det i partimotion 2013/14:MJ468 av m.fl. Motionärerna anser att utvinning av fossil energi skulle motverka den nödvändiga energiomställningen och dessutom riskera stora negativa miljöeffekter. De förordar ett nationellt förbud mot utvinning av fossil energi (yrkande 22). Om inte antar detta förslag föreslår motionärerna i stället en vetorätt mot utvinning av fossil energi (yrkande 23). Bestämmelser kring prospektering efter och utvinning av naturgas Utöver de tillstånd som utfärdas av Bergsstaten för prospektering eller utvinning är flera av de verksamheter som är aktuella kring naturgas även tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt bestämmelser i 10 kap. . Enligt 4 kap. 8–9 §§ miljöprövningsförordningen (2013:251) krävs tillstånd av eller mark- och miljödomstolen för utvinning av naturgas. Anmälningsplikt gäller enligt 4 kap. 17 § samma förordning för sådan djupborrning som inte är tillståndspliktig enligt 8–9 §§. Provborrning som är mer ytlig – och som alltså inte kan anses omfattas av begreppet djupborrning – kan därmed vara undantagen från anmälningsplikten. Sådan borrning kan dock i stället omfattas av kraven på anmälan till enligt 12 kap. 6 § . kan, om det behövs i det enskilda fallet, kräva att det upprättas en miljökonsekvensbeskrivning. kan också förelägga om de försiktighetsmått som behövs eller helt förbjuda viss verksamhet. I förekommer alunskiffer i delar av , , , , , fjällkedjan och södra . Lokalt kan den gas som påträffas inom alunskifferområdena i , , och på innehålla utvinningsbara mängder gas. Ur ett internationellt perspektiv handlar det dock om små volymer. Lokalt i centrala och sydvästligaste förekommer alunskiffern på större djup, vilket innebär att det skulle kunna förekomma termiskt bildad skiffergas där. I finns det sjutton undersökningstillstånd enligt minerallagen som uttryckligen avser gas i områden med alunskiffer (). Fem av dessa finns på och de övriga tolv i . Det finns också ytterligare tillstånd som ger rätt att undersöka alunskiffern i sin helhet. I ett fall har bearbetningskoncession (rätt till utvinning) meddelats. Det gäller ett område beläget i och kommuner (nr 2). Antalet koncessioner är detsamma som . Inom EU har det genomförts studier om skiffergasens betydelse och de risker som kan förknippas med eventuell utvinning genom hydraulisk spräckning. diskuterade skiffergasens konsekvenser för miljön och industrin och antog två resolutioner med den sammanfattande innebörden att respektive medlemsstat själv ska få avgöra om man vill utvinna skiffergas men att man ska vara återhållsam med att bevilja utvinningstillstånd innan det har klarlagts om det eventuellt kan vara nödvändigt att reglera utvinningen på EU-nivå. Parlamentet ansåg också att det krävs en grundlig granskning av alla konsekvenser (för miljön, folkhälsan och klimatförändringarna) innan man utvecklar denna teknik ytterligare. inledde kommissionen ett offentligt samråd om den framtida utvecklingen av okonventionella fossila bränslen, exempelvis skiffergas, i . presenterade kommissionen ett meddelande om skiffergasutvinning inom EU.7[ Undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning i EU (KOM (2014) 23).] Där konstateras att potentiella reserver av naturgas från skifferformationer har väckt höga förväntningar inom EU. Gasen ses som en möjlig ersättning för mer koldioxidintensiva fossila bränslen, en inhemsk naturgaskälla som minskar beroendet av energileverantörer utanför EU, en möjlig väg till arbetstillfällen samt ekonomisk tillväxt och en ytterligare källa till offentliga intäkter. konstaterar kommissionen att de ofta gränsöverskridande risker som förknippas med tekniken hydraulisk spräckning (frackning), ger upphov till oro för effekterna på folkhälsan och miljön. Många upplever dessutom att de åtgärder för skydd, insyn och offentligt samråd som vidtas för skiffergasverksamhet är otillräckliga. Vissa medlemsstater har beslutat om ett förbud eller infört ett moratorium mot användningen av hydraulisk spräckning. Mot bakgrund av detta har det framförts krav på EU-åtgärder för att garantera säker och trygg utvinning av okonventionella bränslen. Kommissionen har åtagit sig att utveckla en ram för säker och trygg okonventionell utvinning av kolväten i EU. Ramen ska tillgodose följande mål: Se till att möjligheterna att diversifiera energikällorna och öka konkurrenskraften kan utnyttjas på ett tryggt och effektivt sätt i de medlemsstater som väljer att göra det. Ge klarhet och förutsägbarhet för både marknadsoperatörer och medborgare, även när det gäller undersökningsprojekt. Fullt ut beakta utsläpp av växthusgaser och hantera klimat- och miljörisker, inklusive hälsorisker, i enlighet med allmänhetens förväntningar. I meddelandet beskrivs de nya möjligheter och utmaningar som utvinning av skiffergas i kan föra med sig. Meddelandet åtföljs av en rekommendation om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten genom hydraulisk spräckning.8[ Rekommendation om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning (C(2014) 267).] Syftet med rekommendationen är att se till att en säker och trygg utveckling av dessa resurser blir möjlig, samt att främja rättvisa villkor för skiffergasindustrin i de medlemsstater som väljer att utveckla den. Med rekommendationen vill kommissionen stödja medlemsstaternas arbete för miljöskydd, för effektiv resursanvändning och för information till allmänheten, som det säkerställs att fördelarna i form av potentiell energitrygghet och konkurrenskraft kan utnyttjas i de medlemsstater som så önskar. Även eventuella effekter på grannländer ska beaktas. I en faktapromemoria med anledning av kommissionens meddelande välkomnar regeringen kommissionens initiativ inom det man betecknar ett angeläget område (2013/14:FPM58). Regeringen anser att det är positivt att rekommendationen anger miniminivåer som ger utrymme för mer detaljerade åtgärder som överensstämmer med de specifika nationella, regionala eller lokala förhållandena. Meddelandet presenterades vid . avstyrkte utskottet motioner om skiffergasutvinning (bet. 2012/13:NU14). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet bl.a. att det finns betydande frågetecken kring skiffergasutvinningens miljöpåverkan. Mot den bakgrunden sade sig utskottet ha för avsikt att följa utvecklingen på området och med intresse ta del av de utredningar och andra undersökningar som pågick bl.a. inom EU. Utskottet påminde också om de betydande miljörestriktioner som redan finns för utvinning av gas i . Dessa restriktioner innebär strikta begränsningar för sådan utvinning som kan medföra negativ miljöpåverkan. Utskottet ansåg inte att det som händer på skiffergasområdet ger anledning till att skärpa dessa bestämmelser ytterligare eller att det behövs särskilda skrivningar i som riktar in sig specifikt på utvinningsmetoden hydraulisk spräckning. En gemensam reservation anmäldes av företrädarna i utskottet för respektive till förmån för förslag om ett förbud mot utvinning av skiffergas. Beträffande yrkanden om ett mer allmänt hållet förbud mot utvinning av eller prospektering efter olja, kol, gas eller andra fossila bränslen i eller att ge kommuner vetorätt mot sådan utvinning påpekade utskottet att miljölagstiftningen redan innefattar sådana restriktioner för dylik utvinning att ett förbud inte kunde anses vara nödvändigt. Det fanns enligt utskottet inte heller anledning att införa ett kommunalt veto mot sådan utvinning. Dessutom erinrade utskottet om att de naturgivna förutsättningarna i inte är av det slaget att sådan utvinning kan väntas annat än i mycket begränsad skala. och företrädare i utskottet reserverade sig mot detta ställningstagande. Utskottet tar inledningsvis ställning till motionsyrkanden som gäller begränsningar i möjligheterna till utvinning av fossil energi . Därefter behandlas förslag om utvinning av skiffergas och om agerande internationellt när det gäller utvinning av skiffergas. Utvinning av fossil energi behandlade utskottet senast motioner om ett allmänt förbud mot utvinning av fossil energi i . I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att miljölagstiftningen redan innefattar sådana restriktioner för dylik utvinning att ett förbud inte kan anses vara nödvändigt. Utskottet ansåg inte heller att det fanns skäl att införa ett kommunalt veto mot sådan utvinning. Dessutom konstaterade utskottet att de naturgivna förutsättningarna i inte är av det slaget att utvinning av fossila bränslen kan väntas annat än i mycket begränsad skala. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker därför motionerna 2013/14:MJ468 (V) och 2013/14:N253 (MP) i de berörda delarna. När utskottet senast behandlade frågor om utvinning av skiffergas instämde utskottet delvis i den oro som kom till uttryck i flera av de då aktuella motionerna. Utskottet konstaterade att det onekligen råder osäkerhet kring vissa utvinningsmetoders konsekvenser och sade sig ha för avsikt att följa utvecklingen på området och med intresse ta del av de utredningar och andra undersökningar som pågick på området inom bl.a. EU. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att kommissionen nu har presenterat ett meddelande om de nya möjligheter och utmaningar som utvinning av skiffergas i kan föra med sig. Meddelandet åtföljs av en rekommendation om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten genom hydraulisk spräckning (s.k. frackning). Syftet med rekommendationen är att se till att en säker och trygg utveckling av dessa resurser blir möjlig, samt att främja rättvisa villkor för den här industrin i de EU-medlemsstater som väljer att utveckla dem. Utskottet instämmer här också i regeringens uppfattning att det är positivt att rekommendationen anger miniminivåer som ger utrymme för mer detaljerade åtgärder som överensstämmer med specifika nationella, regionala eller lokala förhållanden. När det gäller förslag om ett förbud mot skiffergasutvinning i vill utskottet – liksom vid förra årets behandling av motsvarande förslag – hänvisa till de betydande miljörestriktioner som redan finns för utvinning av gas i . Dessa restriktioner innebär strikta begränsningar för sådan utvinning som kan medföra negativ miljöpåverkan. Utskottet anser alltjämt att det saknas skäl att skärpa dessa bestämmelser ytterligare eller att det behövs tydliggöranden i minerallagen som riktar in sig specifikt på hydraulisk spräckning. Med det anförda avstyrks motionerna 2013/14:N253 (MP), 2013/14:N349 (S) och 2013/14:N425 (S) i de här berörda delarna. internationella agerande när det gäller skiffergas Utskottet förutsätter att står upp för höga klimat- och miljöambitioner i de sammanhang där sådana frågor behandlas. står utskottet bakom hållningen att enskilda EU-medlemsstater själva ska få avgöra vilken energimix de föredrar. Att medlemsstater med en ansträngd, starkt omvärldsberoende och/eller huvudsakligen kolbaserad energiförsörjningssituation ser en potential hos en inhemsk energikälla som skiffergas kan, enligt utskottets uppfattning, ses som förståeligt. bör självfallet i olika internationella sammanhang agera för höga miljökrav när det gäller skiffergasutvinning. Utskottet ser dock inte värdet i att ställa sig bakom ett så radikalt förslag som förordas i motion 2013/14:N253 (MP), dvs. att ska verka för att EU ska avbryta alla sina finansiella och politiska stöd till skiffergasprojekt och agera för att förbjuda skiffergasutvinning i . Den väg EU nu har valt i form av en rekommendation med vissa grundläggande principer för utvinningen anser utskottet vara tillfyllest . Om framtida skiffergasutvinning i inte följer rekommendationerna kan det finnas skäl att överväga starkare styrmedel. Motionen avstyrks i den berörda delen. Utskottets förslag i korthet Bland annat med hänvisning till den statliga gruvsamordnarens uppdrag och åtgärder som genomförs inom ramen för mineralstrategin avslår motionsyrkanden som på olika sätt gäller de samhällsomvandlingsfrågor som följer i spåren av gruvnäringens expansion i bl.a. Malmfälten. Jämför reservationerna 16 (S) och 17 (MP, V). måste sträva efter att bli föregångare för en hållbar utveckling inom gruvindustrin, sägs det i kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S). Motionärerna konstaterar att det lokala och regionala inflytandet i de beslutsprocesser som reglerar prospekteringar är ett viktigt inslag inom svensk mineralpolitik. Det är angeläget att den lokala dialogen med markägare och kommuner fungerar på ett tillfredsställande sätt gällande prospekteringar och utvinning av . I motion 2013/14:N234 av i (S) slås det inledningsvis fast att fler och fler gruvbolag är intresserade av att exploatera i . I norra innebär denna exploatering dock ofta stora ingrepp i en annan näring, nämligen rennäringen, och därmed även i den samiska kulturens överlevnad i området. Motionären begär ett tillkännagivande om en översyn av den svenska mineralstrategin så att rennäringen och gruvnäringen ska kunna samexistera. I motion 2013/14:N295 av m.fl. (S) konstateras det att gruv- och mineralnäringen svarar för en väldigt viktig del av export. basnäringar har traditionellt sett haft väldigt stor acceptans i hela landet just för att de har genererat jobb och tillväxt. Oavsett om man utvinner metall, mineraler eller någon annan naturresurs ska samhällen vara ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara. Motionärerna anser att det är rimligt att staten ser över behovet av resurser till förändring i de små samhällena och kommunerna. Vägar, bostadsbyggande m.m. blir en stor apparat för små och fattiga kommuner. De begär ett tillkännagivande om behovet av ett helhetsgrepp om gruvnäringen som innefattar de berörda kommunernas förutsättningar att hantera de väldiga möjligheter, men också tuffa utmaningar, som gruvetableringar medför (yrkande 1). En mängd olika aktörer, både seriösa och rena lycksökare, letar sig till för att ta del av våra mineraltillgångar. Motionärerna anser att det är bra att intresset är stort, men för att beviljas tillstånd måste det finnas kapital i företaget, eller försäkringslösningar, för att klara ekonomiska svackor och olyckor som annars riskerar att ge oöverskådliga miljökonsekvenser. Det finns exempel på mineralprospekteringsföretag som har misskött sig. Minerallagen kräver att ett företag avlägger en deposition hos bergmästaren på . Sedan kan man orsaka skador för enskilda för hur stora summor som helst. Motionärerna anser att depositionen måste höjas (yrkande 3). Det är av central vikt att rennäringsföretag och markägare kan känna sig trygga med att de faktiskt kommer att få ersättning för de intrång de har blivit tilldömda ersättning för. Befolkningen och kommunerna, men även andra näringar, måste se ett mervärde i utvinningen av mineraler. Gruvorna i Malmfälten går på högtryck, konstateras det i motion 2013/14:N420 av m.fl. (S). För att få upp malmen måste dock samhällen flyttas, hus måste rivas och människor måste tvångsflyttas från sina hem. Mot denna bakgrund begär motionärerna två tillkännagivanden. Det ena gäller att se över vad som kan göras åt samhällsomvandlingarna i Malmfälten (yrkande 1). Det andra innefattar en begäran om att regeringen ska se över möjligheterna till höjd ersättning för fastighetsägare och kompensation till hyresgäster som påtvingats hyreshöjningar (yrkande 2). Det är viktigt att trygga en fortsatt gruvbrytning i , framhålls det i motion 2013/14:N435 av (M). Dagens situation i Malmfälten där enskilda gör en förmögenhetsförlust utan möjlighet till kompensation enligt minerallagen är, enligt motionären dock inte tillfredsställande. Inte heller i de fall där människor som tvingas lämna sitt gamla hem erbjuds ersättningsbostäder som innebär kraftigt ökade bostadskostnader. Minerallagen tar ingen hänsyn till att en fastighetsägare strax utanför koncessionsområdet där det saknas markanvisning kan lida skada om egendomen blir omöjlig att sälja och därmed tappar sitt värde. De människor som inte kan avyttra sina fastigheter och därmed lider en förmögenhetsskada på grund av gruvdriften bör omfattas av minerallagens regler om inlösen och ersättning för uppkommen skada (yrkande 1). Motionären framhåller även att kompensationen vid inlösen av bostäder understiger produktionspriset för en ny fastighet. För många äldre som bor i hyresrätt riskerar hyreskostnaden att stiga kraftigt därför att bostadshuset blivit inlöst och att nyproduktionskostnaden för ersättningsbostaden överstiger ersättningen för inlösen. I fall där marknadsvärdet för den gamla bostaden är lägre än för en motsvarande bostad bör inlösensumman kunna grundas på nyproduktionskostnaden (yrkande 2). Gruvindustrin är en strategiskt viktig näring för , slås det inledningsvis fast i kommittémotion 2013/14:N226 av m.fl. Jämställdhet mellan män och kvinnor är viktigt i alla delar av samhället, och företag och regioner måste attrahera både män och kvinnor för att kunna vara livskraftiga. Motionärerna vill att ett jämställdhetsarbete integreras i allt utvecklingsarbete kring gruv- och mineralindustrin. De anser att de länsstyrelser som berörs bör ges ett förstärkt uppdrag att verka för en allsidig utveckling av samhällena så att de attraherar både kvinnor och män (yrkande 10). Utskottet har behandlat likalydande eller snarlika motioner som de här aktuella om samhällsomvandlingarna i Malmfälten. avstyrkte utskottet samtliga motioner (bet. 2012/13:NU14). Ersättningsregler vid ingrepp med stöd av minerallagen Som beskrivits i detta betänkande är markägaren tillförsäkrad ersättning vid ingrepp i markägares rättigheter med stöd av minerallagen. En skada eller ett intrång som föranleds av undersökningsarbete ska ersättas av den som har ett undersökningstillstånd eller en koncession med vars stöd arbetet bedrivs. Ofta bestäms ersättningens storlek genom frivilliga uppgörelser mellan koncessionsinnehavaren och markägaren. Kan sådana uppgörelser inte nås bestäms ersättningen enligt expropriationsrättsliga principer. För en närmare beskrivning av dessa principer hänvisas till utskottets mineralpolitiska betänkande (bet. 2011/12:NU14 s. 12 f.). Stadsomvandlingarna i och i Sedan malmbrytningen startade i har staden påverkats av denna. beslutade styrelsen för det statligt ägda () om en ny huvudnivå för järnmalmsgruvan i . hade Bergsstaten gett tillstånd för bearbetning av en ny malmkropp i och för en ny huvudnivå. Utvinningen innebär att fastigheter i påverkas av deformationer och sättningar i marken. har slutit avtal med de berörda fastighetsägarna om flytt eller inlösen av husen. finns den s.k. Malmfältsgruppen. Gruppen är ett högnivåforum för dialog i övergripande frågor som rör gruvnäringens tillväxt i Malmfälten och de förändringar som kan bli aktuella i , och . Malmfältsgruppen leds av näringsminister . I övrigt deltar företrädare för , berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer och andra intressegrupper. finns en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att koordinera samarbete och effektiv handläggning inom av ärenden med anknytning till gruvverksamhet och planerade investeringar i , och kommuner. Genom bl.a. aktiebolagslagen (2005:551), bolagsordningen, statens ägarpolicy, Svensk kod för bolagsstyrning och regeringens riktlinjer har ett stort ansvar i samband med stadsomvandlingen. Enligt regeringen utövar staten ett aktivt ägande gentemot som bl.a. inkluderar ett hållbart miljömässigt och socialt ansvarstagande. Lagstiftningen är utformad på ett sådant sätt att de som bor utanför det område som är ianspråktaget för gruvdrift får tåla de störningar som uppstår, så länge de villkor som har satts upp av mark- och miljödomstolen kan hållas av . De berörda kommunerna och försöker att hitta lösningar där man genom planläggning och markanvisning från Bergsstaten ska kunna utvidga gruvområdet.