bet · H201KU1 · 2014-11-28 00:00:00 — att inordna i en ny, samlad mediemyndighet fanns Justitie- kanslern, , , Det var i första hand de administrativa fördelarna och den bredare kompetensen i en sammanslagen myndighet som lyftes fram som stöd för förslaget. Bland de instanser som motsatte sig förslaget, eller som såg oklarheter i det, fanns Statskontoret, , , Patent- och registreringsverket samt tre ledamöter i som lämnat en reservation till myndighetens remissvar. Argument som anfördes var bl.a. att de administrativa fördelarna övervärderats och att det finns avgörande skillna- der mellan å ena sidan etermedierna och å andra sidan dagspressen. därför en betydande risk att en sammanslagen myndighet skulle leda till att tillstånds- och granskningsverksamheten på radio- och tv-området skulle breda ut sig över internetbaserade och tryckta medier och även kunna påverka fördelningen av presstödet. I den proposition som behandlade organisationsfrågorna meddelade rege- ringen att den inte avsåg att lämna några förslag som rörde organisationsfrågorna för (prop. 2009/10:115 s. 250 f.). gjorde ingen annan bedömning (bet. 2009/10:KU25). I Presstödskommitténs ovannämnda direktiv ingick bl.a. att beakta och sä- kerställa de olika medieformernas oberoende ställning enligt yttrandefrihets- grundlagarna och vid behov lämna förslag till en ändrad myndighetsstruktur. I betänkandet anför kommittén att den inte är övertygad om att en samman- slagning av med Myndigheten för radio och tv bör ske (SOU 2013:66 s. 427 f.). Som skäl för sin bedömning i denna del framhåller kommittén bl.a. följande. Det finns i och för sig beröringspunkter mellan och Myndigheten för radio och tv. Bland annat är de båda myndigheterna numera samlokaliserade, och det krävs därför inga fördyrande insatser för att skapa en ny, gemensam organisation. Därtill kommer att en modell med ett särskilt beslutsorgan har prövats inom Myndigheten för radio Den tidigare självständiga myndigheten dio och tv är nämligen inordnad som ett särskilt beslutsorgan i myndigheten. Enligt uppgift har också denna modell fungerat väl både utifrån den uttalade målsättningen om ett självständigt agerande för nämnden inom myndighetens ram och utifrån behovet av ett gott kanslistöd. Därtill kommer att från berörda myndigheters sida, liksom från Presstöds- nämndens kanslis sida, välkomnas ett förslag om att nu sammanföra de båda Lämpligheten av en sådan sammanslagning kan dock enligt inte enbart avgöras utifrån vad som är mest praktiskt vid handläggningen av presstödsfrågorna, där betydelsen av åtgärden är förhållandevis liten. Däremot skulle enligt kommittén en förändring av större betydelse kunna bli resultatet när det gäller Myndigheten för radio och tv, som har sina arbetsuppgifter begränsade till etermedierna, som är reglerade på annat sätt. Denna skillnad mellan å ena sidan pressen och en rad andra medier och å andra sidan de på ett helt annat sätt reglerade marksända etermedierna är enligt av stor principiell och praktisk betydelse. Utifrån den syn på det fria ordet som anges i tryckfrihetsförordningen har det i aldrig förekommit någon pressmyndighet eller någon allmän mediemyndighet där det tryckta ordet och etermedierna varit föremål för något samlat myndighetsansvar. Enligt kommittén finns det vidare skillnader mellan å ena sidan etermediepolitikens reglering med tillståndsgivning och innehållsgranskning och å andra sidan presspolitikens begränsning till fördelning av statligt stöd, i former där påverkan av redaktionellt innehåll är utesluten. Sammantaget framhåller kommittén att den inte är övertygad om att en sammanslagning är nödvändig. Om det ändå skulle visa sig att är så litet och sårbart att fördelarna med en sammanslagning överväger kan enligt kommittén instruktionen för Myndigheten för radio och tv ändras i enlighet med vad som framgår av ett preliminärt förslag som finns i en bilaga till betänkandet. I betänkandet finns en reservation i denna del av kommitténs ordförande som anser att det inte finns några principiella hinder mot att slå samman de båda myndigheterna. betänkande har remitterats, och ärendet bereds i . behandlade motionsyrkanden om förändringar av det nuvarande presstödet (bet. 2013/14:KU1 s. 65). Utskottet noterade det pågående arbetet med betänkande, vars resultat enligt utskottet inte borde föregripas. Mot denna bakgrund avstyrktes motionerna. Det fanns dock enligt utskottets mening all anledning för regeringen att närmare överväga om inte några av kommitténs förslag kunde genomföras tidigare än 2017. Som regeringen konstaterar i budgetpropositionen utformades det nuvarande presstödssystemet i då förutsättningarna för dagspressen var helt andra än . En rad förändringar har skett på dagspressmarknaden. Som exempel kan nämnas utvecklingen av e-tidningar och behovet av en större likabehandling mellan papperstidningar och e-tidningar vid beräkning av presstödet. noterar det pågående arbetet med betänkande och att tanken är att ett nytt stödsystem ska vara på plats . Utskottet anser att det finns förutsättningar att genomföra några av kommitténs förslag tidigare än 2017. Därutöver vill utskottet understryka att det är viktigt att presstödet förvaltas på ett så effektivt och ändamålsenligt sätt som möjligt. Regeringen bör därför redan nu överväga om inte i någon form ska infogas i Myndigheten för radio och tv. Inom ramen för en sådan myndighetsstruktur måste givetvis beaktas att de två myndigheternas roller och arbetsuppgifter skiljer sig åt. Det är vidare viktigt att beakta och säkerställa de olika medieformernas oberoende ställning enligt tryckfrihetsförordningen Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening att några av Press- stödskommitténs förslag ska vara genomförda tidigare än 2017 och att i lämplig form ska infogas i Myndigheten för radio och tv. Därmed tillstyrks delvis motionerna 2014/15:2466 (M, C, FP, KD) yrkande 2 och 2014/15:2789 (C) och avstyrks motionerna 2014/15:2017 (M) och 2014/15:2748 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att återuppta utgivningen av tidningen . (SD) yrkar i motion 2014/15:1267 att tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att återuppta utgivningen av tidningen . Enligt motionären har nedläggningen av nämnda tidning lett till att information om hur den offentliga makten utövas försämrats kraftigt, och webbplatsen varken kan eller kommer att kunna ersätta tidningen . Därtill kommer att mycket lite tyder på att kostnaderna totalt sett kommer att minska. behandlade riksdagsstyrelsens framställning 2013/14:RS1 Tidningen Riksdag & Departement och två följdmotioner (bet. 2013/14:KU33). I framställningen föreslogs att skulle besluta att skulle upphöra att ge ut tidningen . I sitt ställningstagande underströk utskottet inledningsvis att tidningen har fyllt och alltjämt fyllde en viktig demokratisk funktion. Utskottet konstaterade dock att medievanorna och medielandskapet förändrats sedan beslutade att ge ut en tidning som var gemensam för och departementen och att det är relativt lätt att hitta information om arbetet och besluten i regeringen, och EU. Vi- dare framhöll utskottet att den tekniska och digitala utvecklingen på medieområdet har medfört att de ekonomiska förutsättningarna för tidningen har ändrats och att tidningens prenumerationer och annonsförsäljningen har minskat. I motionerna framhölls bl.a. att tidningen uppgift var att granska och analysera arbete och beslut. I denna del underströk utskottet att det finns principiella invändningar mot att ger ut en tidning som tillhör och delvis finansieras av förvaltningen. Därtill kommer enligt utskottet att det i den redaktionella policyn för tidningen bl.a. anges att den ska vara partipolitiskt neutral och att innehållet i tidningen ska vara opartiskt, sakligt, relevant, korrekt och icke-kommenterande. Utskottet underströk att det givetvis är viktigt att arbete och beslut granskas och analyseras, men i likhet med riksdagsstyrelsen ansåg utskottet att en sådan granskning och analys i första hand bör göras av medier som är oberoende från . Vidare noterade utskottet att det pågår ett arbete inom med att utveckla och förbättra webbplats. Utskottet underströk dock i denna del att webbplats inte fullt ut kan ersätta tidningen . Enligt utskottet skiljer sig nämligen och tidningens uppdrag åt. Utskottet framhöll att inte har ett journalistiskt uppdrag, att det i uppdrag endast ingår att informera om arbete och frågor som rör EU och att det inte ingår i uppdrag att närmare informera om regeringens ansvarsområden. Sammantaget instämde utskottet med riksdagsstyrelsens bedömningar i framställningen. Därmed tillstyrkte utskottet riksdagsstyrelsens förslag om att skulle upphöra att ge ut tidningen samt avstyrkte motionerna. Ledamöterna från de gröna och reserverade sig. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2013/14:240). beslutade riksdagsstyrelsen att utgivningen av tidningen skulle upphöra i och med utgivningen av det nummer som enligt tidningens utgivningsplan för maj månad skulle ges ut (protokoll från riksdagsstyrelsens sammanträde ). har relativt tillstyrkt riksdagsstyrelsens förslag om att ska upphöra att ge ut tidningen partement. Därmed och då inget nytt framkommit anser utskottet att det inte finns någon anledning att göra ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att återuppta utgivningen av tidningen . Motion 2014/15:1267 (SD) avstyrks därför. 2014/15:KU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om en översyn i fråga om föräldraledighet för statsråd. En översyn av reglerna så att även statsråd kan vara föräldralediga efterlyses av (KD) i motion 2014/15:1559 och av och Ma- ria (båda MP) i motion 2014/15:1680. Motionärerna framhåller bl.a. att det finns unga statsråd, och eftersom ministrar är normsättande i samhället är det viktigt att visa att det går att förena uppdraget som statsråd med föräldraledighet. Även om statsrådsuppdraget är ett speciellt uppdrag anser att statsråd bör kunna vara föräldralediga. Hon ger i motionen exempel på hur föräldraledighet för statsråd hanteras i och . Vidare anförs att en riksdagsledamot i kan ta ut föräldraledighet, och under ledigheter utövas ledamotens uppdrag av en ersättare. Senast utskottet behandlade en motion om föräldralediga statsråd var vid förra årets budgetbehandling (bet. 2013/14:KU1 s. 70 f.). Utskottet konstaterade på nytt att ett statsråd inte är någon arbetstagare utan har ett uppdrag av en mycket speciell natur och att ett statsråd i princip alltid förutsätts vara i tjänst, även om regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet. Mot bakgrund av statsrådsuppdragets särskilda natur ansåg utskottet alltjämt att frågan om statsrådens möjligheter att vara föräldralediga inte lämpar sig för en lagreglering. I stället ansåg utskottet att regeringen praktiskt skulle lösa den situation som uppkommer vid ett statsråds behov av längre ledighet från fall till fall. konstaterar alltjämt att ett statsråd inte är någon arbetstagare utan har ett uppdrag av en mycket speciell natur, och att ett statsråd i princip alltid förutsätts vara i tjänst, även om regeringsformen utgår från att statsministern och andra statsråd kan ha förfall att fullgöra sina uppgifter, t.ex. på grund av sjukdom eller ledighet. Mot bakgrund av statsrådsuppdragets särskilda natur anser utskottet fortfarande att frågan om statsrådens möjligheter att vara föräldralediga inte lämpar sig för en lagreglering. I stället bör regeringen praktiskt kunna lösa den situation som uppkommer vid ett statsråds behov av längre ledighet från fall till fall. Därmed avstyrks motionerna 2014/15:1559 (KD) och 2014/15:1680 (MP). Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. I redogörelse /14:RS2 lämnas en redovisning av verksamhet under . Där lämnas uppgifter om personal och organisation. Med utgångspunkt i riksdagsordningen och lagen (2011:745) med instruktion för har riksdagsstyrelsen formulerat fem huvuduppdrag. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att –svara för väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. –svara för väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier –främja kunskapen om och dess arbete –vårda och bevara byggnader och samlingar –vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. redovisar resultatet fördelat på endast en verksamhetsgren: Stödet till den parlamentariska processen. Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden. Där anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att övergripande mål uppfyllts. Enligt redogörelsen är bedömningen att i allt väsentligt fullgjorde sina uppdrag så som de är formulerade i riksdagsordningen, i förvaltningens instruktion och övriga styrdokument samt i de särskilda beslut som riksdagsstyrelsen fattat. föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. 1.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a)Avgiftsfinansierad verksamhet b)Finansiering av stöd till politiska partier c)Ändring i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i d)Investeringsplaner för e)Låneram för f)Anslagsfinansiering av JO:s anläggningstillgångar g)Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen för inom utgiftsområdet i enlighet med specifikationen i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 1 punkterna 9 och 11 samt motion 2014/15:2966 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 1 punkt 3 och avslår motion 2014/15:2466 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. Vi delar inte utskottets bedömning om anslagsnivåerna för anslagen 3:1 Sa- metinget och 5:1 Länsstyrelserna m.m. Dessa anslag bör ökas och i denna del anser vi bl.a. att länsstyrelserna bör få ett ökat stöd med uppdraget att intensifiera djurskyddskontrollerna. Vidare delar vi inte utskottets bedömning av nivåerna på anslagen 4:1 m.m., 6:6 Stöd till politiska partier och 8:2 Presstöd. Dessa anslag bör minskas. Vi anser bl.a. att det bör införas en successiv avtrappning av presstödet. Därutöver delar vi inte utskottets bedömning av nivåerna på anslagen 6:1 Allmänna val och demokrati, 8:3 Myndigheten för radio och tv och 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information. Vi anser att dessa nivåer bör vara oförändrade i förhållande till förslagen i budgetpropositionen. Därmed yrkar vi att anvisar anslagen för inom utgiftsområde 1 i enlighet med specifikationen i bilaga 5. 2.Insyn i kungliga hov- och slottsstaten m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:61 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår motion 2014/15:2494 av och (SD) yrkandena 1–3. I dagens svenska monarki kan statschefen inte granskas på något formellt sätt. Den granskning som sker är endast den genom media. Detta är en allvarlig brist som behöver åtgärdas, oavsett om ska övergå till republik eller inte. Jag anser att statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Verksamhetens effektivitet och hur den ekonomiska ersättningen används bör vara föremål för offentlig granskning. framförs synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle enligt min mening kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Omkostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget finansieras genom anslag till hovstaten. Dessa omkostnader blir då tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. tillkännagivande om ökad insyn i hovstatens verksamhet var enligt min mening ett beslut i rätt riktning, men jag efterlyser ytterligare åtgärder för att öka insynen i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. organisation, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:163 av m.fl. (V) yrkande 1. Regionernas framtid beror i hög grad på vilka insatser staten beslutar om inom olika politikområden. Ansvaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement, vilket är olyckligt. En bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling är nödvändigt. Därför bör regeringen få i uppdrag att samordna alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 4.Utrikesförvaltningens organisation m.m., punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 9 och avslår motionerna 2014/15:2312 av (KD) och 2014/15:2400 av (KD). RESERVATIONER 2014/15:KU1 Personalen vid ambassaderna skriver rapporter om situationen för mänskliga rättigheter och tar fram underlag för samarbetsstrategier för utvecklingsarbetet. Vid detta arbete är det viktigt att det finns en tydlig analys utifrån ett könsmaktsperspektiv, och för att en sådan analys ska kunna göras måste personalens kompetens höjas. Därför bör regeringen få i uppdrag att arbeta för att öka jämställdhetskompetensen på svenska ambassader och andra utlandsmyndigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. har representation i , inklusive en ambassadör. Det är inte rimligt med sådan svensk närvaro när vi inte är medlemmar i militäralliansen, och representationen bör därför omgående avvecklas. Även detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.Presstödet och , punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2748 av (SD), bifaller delvis motion 2014/15:2017 av (M) och avslår motionerna 2014/15:2466 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2 och 2014/15:2789 av (C). Det nuvarande presstödssystemet utformades i då mediekonsumtionen och dagspressmarknaden såg helt annorlunda ut än . Presstödet är otidsenligt och det har till följd av den digitala utvecklingen spelat ut sin roll. Dessutom snedvrider presstödet konkurrensen på dagspressmarknaden och det hämmar tillväxten av egenfinansierade tidningar. Därtill kommer att presstödet kostar skattebetalarna stora belopp . Vi anser att presstödet bör avvecklas och förespråkar en stegvis avveckling av stödet . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 , punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S) anför: Ett som håller ihop ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sade nej till vid valet . I regeringens budgetproposition lämnas förslag till utgiftsramar för de olika utgiftsområdena. Vi delar regeringens bedömning i budgetpropositionen och anser att anslagen inom utgiftsområde 1 borde ha anvisats i enlighet med förslagen i budgetpropositionen. Det skulle innebära en utgiftsram för utgiftsområdet om 12 . Som framgått fastställde dock andra ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena och gjorde en annan beräkning av statens inkomster avseende 2015 än i regeringens förslag. Det innebär att nu har fastställt såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena och fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . Det beslut om ramar som har antagit innebär att ramen för utgiftsområde 1 är lägre än det budgetförslag som vi förordar. Socialdemokraterna, de gröna och anser att regeringens budgetförslag bör ses som en sammanhållen helhet och vi är inte beredda att föreslå ändringar av anslagen för att justera dem till den nya utgiftsramen. Därför väljer vi att inte delta i beslutet om fördelningen av anslag inom utgiftsområde 1, och vi presenterar således inget formellt motförslag till utskottsbehandling. När det gäller avgiftsfinansierad verksamhet och övriga delar står vi bakom utskottets förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:1 Proposition 2014/15:1 Budgetproposition utgiftsområde 1: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att använda de avgifter som tas ut med stöd av 27 kap. 1 § (1998:808) för att täcka kostnader för prövning, tillsyn och utbildning enligt vad som anges i balken (avsnitt 8.6.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 9.12.6). 3.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 1 när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt uppställning. 4.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (avsnitt 2.1 och 5.4.1). 5.Riksdagen godkänner investeringsplanen för anslaget 2:2 förvaltningsanslag –2018 (avsnitt 5.4.2). 6.Riksdagen godkänner investeringsplanen för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2018 (avsnitt 5.4.3).