bet · H101MJU28 · 2014-06-11 00:00:00 — Utskottet noterar att regeringen –2014 har lanserat en bred nationell miljöteknikstrategi för att bidra till tillväxt, arbetstillfällen och fler växande företag i . –2014 avsätts för genomförandet av strategin. Regeringen har inom ramen för strategin beslutat om ett tjugotal uppdrag till ett tiotal myndigheter och organisationer med statlig finansiering. Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla att det är positivt att det bedrivs ett aktivt arbete för att både ta fram effektiva åtgärder och genomföra åtgärder så att våra miljömål ska kunna nås. Utskottet välkomnar att regeringen har tagit initiativ till en rad utredningar inom olika områden som är väsentliga för att uppnå önskvärda resultat. Det är enligt utskottet viktigt att regeringen och får ett genomarbetat beslutsunderlag till stöd för sina beslut. Utskottet vill också framhålla att det är positivt att genomförandet av miljöpolitiken löpande följs upp, utvärderas och granskas. Utöver de insatser som har redovisats kan tilläggas att utskottet regelbundet genomför uppföljningar inom sitt beredningsområde, vilka syftar till bidra till att beslut blir väl underbyggda. bedrivs en uppföljning av lokala vattenvårdsprojekt och åtgärder mot övergödning. Resultatet kommer att redovisas . Utskottet utgår från att det kommer att finnas utförliga underlag från både utredningar, uppföljningar och granskningar att ta ställning till som bör leda till beslut om ytterligare åtgärder så att fler av miljökvalitetsmålen kan nås. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ18 (S) yrkande 1 nu lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår en motion (SD) om att elcertifikatsystemet ska fasas ut. Jämför reservation 3 (SD). Som framgått ovan innehåller generationsmålet en strecksats om förnybar energi och effektiv energianvändning. Regeringen redovisar i skrivelsen att den förnybara energiproduktionen har ökat genom att elcertifikatsystemet har förlängts till utgången av 2035 och anpassats till målet för produktionen av förnybar el. Sammantaget innebär anpassningen till målet en ökning med förnybar el till 2020 jämfört med nivå (prop. 2009/10:133). har och en gemensam elcertifikatmarknad. Det samlade målet för förnybar elproduktion inom den gemensamma elcertifikatmarknaden är till 2020 (jämfört med ). –2016 har regeringen även avsatt för investeringsstöd till solceller. Stödet riktar sig till både företag, offentliga organisationer och privatpersoner och har fått stor spridning. Regeringen beslutade om ett mål för effektivare energianvändning till 2020. Målet är att minska energiintensiteten, dvs. kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser, i svensk ekonomi . Regeringen har tillsatt ett samordningsråd för smarta elnät samt en expertgrupp knuten till rådet. Rådets övergripande mål är att genom ökad samverkan, kunskapsutveckling och kunskapsspridning samt genom en handlingsplan medverka till tydliga spelregler på marknaden, stärkt kundinflytande, gynnsamma utvecklingsförutsättningar för smarta elnät i och till att smarta elnät blir en svensk tillväxtbransch. ska rådet lämna sitt betänkande (dir. 2012:48). I motion 2013/14:MJ19 av (SD) påpekas att vindkraften brottas med stora problem när det gäller lönsamhet och resursineffektivitet. Landskapet förfulas och elproduktionen är instabil. Dessutom är infrastrukturen dyr, och det sker undanträngningseffekter av andra energislag. Därför bör elcertifikatsystemet fasas ut, och inga ytterligare anläggningar ska tilldelas elcertifikat. Som tidigare framgått är generationsmålet som har beslutats av vägledande för inriktningen av miljöpolitiken och vad som ska vara uppnått inom en generation. En strecksats under generationsmålet innebär bl.a. att andelen förnybar energi ska öka. Utskottet konstaterar att förnybar energi är en viktig del i ansträngningarna för att komma ur beroendet av fossil energi och därmed minska klimatpåverkan. När det gäller frågan om elcertifikat har näringsutskottet i olika sammanhang framhållit att elcertifikatsystemet är det viktigaste styrmedlet för utbyggnaden av förnybar elproduktion. Elcertifikatsystemet säkerställer att utbyggnaden sker på ett effektivt sätt (bet. 2013/14:NU3, Utgiftsområde 21 Energi). Miljö- och jordbrukskottet ansluter sig till näringsutskottets uppfattning och avstyrker därmed motion 2013/14:MJ19 (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Miljömålssystemet, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ17 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:MJ18 av m.fl. (S) yrkande 2. beslutade om en förändring av miljömålssystemet. Förändringen innebar bl.a. att delmål beslutade av försvann och ersattes av etappmål beslutade av regeringen. Tre av miljökvalitetsmålen (Bara naturlig försurning, Giftfri miljö och Säker strålmiljö) ändrades och skrivningarna försvagades. Även en del preciseringar ändrades, och fler ändringar aviserades. Regeringen menar att den har utvecklat miljömålssystemet för att göra miljöarbetet mer effektivt, transparent och åtgärdsinriktat. Resultatet av revideringen av miljömålssystemet har dock varit det motsatta. Den fördjupade utvärderingen med dess breda uppsättning förslag till åtgärder och skärpta delmål kastades i praktiken i papperskorgen. har regeringen bara beslutat om 24 nya etappmål, och för flera mål lyser åtgärder med sin frånvaro trots att befintliga åtgärder inte räcker för att nå målen. I skrivelsen är etappmålen uppdelade på områden i stället för att kopplas tydligt till respektive miljömål. Systemet har fragmenterats och blivit mer svåröverskådligt för både kommuner, företag, intresseorganisationer och andra. Vi anser därför att överskådligheten behöver förbättras. Regeringen har också avskaffat myndigheten som ersattes av en ständig parlamentarisk beredning – Miljömålsberedningen. uppdrag var att generera förslag till åtgärder och delmål. Detta gjordes regelbundet (), över hela fronten (samtliga miljömål) och utifrån expertmyndigheternas bedömning av vad som behövs för att nå målen. Miljömålsberedningen tar fram förslag till åtgärder och etappmål ad hoc (när regeringen ger ett uppdrag), fragmentariskt (på de områden där regeringen ger uppdrag), utifrån snävt (av regeringen) utformade uppdrag och i praktiken utifrån den politiska majoritetens bedömning (av vad som är politiskt önskvärt). Detta innebär att Miljömålsberedningen med små resurser och kort om tid ska utreda nya etappmål och hur målen ska nås. Direktiven betar av olika problem som ofta griper över flera av miljökvalitetsmålen. Vi menar att omgörningen av systemet har stoppat upp arbetet med att ta fram verksamma åtgärder. I stället har fokus legat på att ta fram etappmål, indikatorer etc. Miljömålsberedningen betar av mål för mål men kommer med denna takt inte ens att ha klarat av hälften av målen innan inträffar. En känsla är att svåra miljöfrågor har dumpats i Miljömålsberedningens knä som myndigheter tvingas avvakta med sina förslag tills beredningen har behandlat området. Vi anser att regeringen inte levererar tillräckligt med aktiva åtgärder som gör skillnad, och myndigheterna lämnar inga förslag till regeringen i avvaktan på nya etappmål. När väl Miljömålsberedningen presenterar förslag till regeringen är dessa inte förankrade i regeringen trots att regeringspartierna har representanter i Miljömålsberedningen. Vi är tillbaka där vi började. Förändringarna i det svenska miljömålssystemet har därmed lett till att miljöarbetet tappat fart. Resultatet är att av regeringsmakt inte har resulterat i åtgärder som kan innebära att miljökvalitetsmålen nås till 2020, som beslutat. För att klara miljökvalitetsmålen krävs ett betydligt mer aktivt åtgärdsinriktat arbete. Det behövs enligt vår uppfattning ett system som i snabbare takt genererar förslag till de åtgärder, styrmedel och etappmål som behövs för att nå miljökvalitetsmålen. Den parlamentariska miljömålsberedningen skulle kunna spela en mycket viktig roll om förutsättningarna var de rätta. Miljöpolitiken är ett område som fordrar långsiktiga beslut – beslut som leder till en bättre utveckling i längden men inte alltid är populära på kort sikt. Beredningen skulle kunna vara ett forum där politiker gemensamt enas över partigränserna och där breda majoriteter ger de långsiktiga spelregler som efterfrågas av investerare och andra aktörer. Detta kräver naturligtvis att den politiska viljan finns att uppnå miljökvalitetsmålen. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder för att nå målen, punkt 2 (S, MP, V) Jag/Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ18 av m.fl. (S) yrkande 1. Vi anser att det behövs ett tydligare arbete i enlighet med den gängse förvaltningsordningen för att få fram åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen. Tempot i detta arbete behöver också öka. Förslag som arbetas fram inom myndigheterna behöver inte stå i vänteläge utan kan beredas av direkt. Regeringen är sedan ansvarig för att i så bred samverkan som möjligt besluta om åtgärder för att nå målen. Det är regeringen som ytterst är ansvarig för att klara miljökvalitetsmålen. Regeringens skrivelse visar med all önskvärd tydlighet att läget är allvarligt. Riksdagsbeslutet kommer inte att . Den nonchalans som regeringen visar kring detta och den bristande insikten om det allvarliga läget oroar oss. Av skrivelsen framgår att regeringen valt att prioritera vissa miljömål. Detta är också allvarligt. beslut är en prioritering i sig. De 16 miljökvalitetsmålen är prioritering av vilka områden som miljöarbetet ska inriktas mot. Av skrivelsen framgår att prioriteringen inte handlar om att vissa mål kräver ett ökat engagemang, utan att det handlar om att välja vilka mål regeringen ska arbeta med. Det finns enligt vår mening inte utrymme att välja bort något av målen. Om regeringens uppfattning är att ytterligare prioriteringar behövs bör regeringen vända sig till och begära att några av målen stryks eller formuleras om, eller att det årtal när målet ska vara nått flyttas fram. Vi anser att regeringen ska ta fram verksamma och effektiva åtgärder med ambitionen att klara de 14 miljökvalitetsmål som enligt regeringens egna bedömningar saknar åtgärder för att nås. Detta bör ges regeringen till känna. Elcertifikat, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ19 av (SD). Vindkraften brottas med stora problem med lönsamhet, resursineffektivitet, förfulande av landskap och instabil elproduktion, men även dyr infrastruktur och undanträngningseffekter av andra energislag kan läggas till listan över problem. Jag anser att elcertifikatsystemet bör fasas ut och att inga ytterligare anläggningar ska tilldelas elcertifikat. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:145 Svenska miljömål visar vägen!. 2013/14:MJ17 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överskådligheten i miljömålssystemet behöver förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs ett system som i snabbare takt genererar förslag till de åtgärder, styrmedel och etappmål som behövs för att nå miljömålen. 2013/14:MJ18 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram aktiva och effektiva åtgärder med ambitionen att klara de 14 miljömål som saknar åtgärder för att nås. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Miljömålsberedningens arbete. 2013/14:MJ19 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elcertifikatssystemet ska fasas ut och att inga ytterligare anläggningar ska tilldelas elcertifikat. Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 28 är en skrivelse som utgör regeringens samlade redovisning av miljömålssystemets utveckling och de strategier och etappmål som beslutats.I skrivelsen redovisas många viktiga insatser som genomförts . Regeringen har tagit fram nya strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom prioriterade områden för att nå miljökvalitetsmålen. Man anser sig också ha tagit fram åtgärder för att öka takten i genomförandet och konstaterar att det fortsatt krävs mycket arbete för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Det sista kan man inte annat än hålla med om eftersom 14 av 16 mål inte bedöms möjliga att uppnå med de åtgärder och styrmedel som finns på plats i dag.När man kommer till förklaringen varför det är möjligt att endast klara två av våra miljökvalitetsmål kan man läsa följande i utskottets text: "Flertalet mål är visionära till sin karaktär och . myndigheterna i de flesta fall endast har en begränsad möjlighet att påverka måluppfyllnaden. I flera fall krävs det ett internationellt engagemang för att målen ska kunna nås. I andra fall krävs det nationella åtgärder som myndigheterna inte har rådighet över, exempelvis i form av lagstiftning eller skatter och avgifter. De flesta miljökvalitetsmålen kan inte heller nås om inte allmänheten och näringslivet ändrar sitt beteende och tar större hänsyn till hur miljön påverkas. "När jag läser det tycker jag att det är lite beklagligt om vi i den här församlingen försöker skjuta över ansvaret för miljökvalitetsmålen på alla andra. Det är alltså myndigheter, allmänhet, näringsliv och andra länder som främst är ansvariga för att vi i inte uppnår våra miljömål. Här måste det finnas utrymme för självkritik och reflexion kring vad man hade kunnat göra bättre.I skrivelsen menar regeringen att de förändringar man gjort har bidragit till ett mer effektivt, transparent och åtgärdsinriktat miljömålssystem. Vi socialdemokrater tycker att det tyvärr snarare blivit tvärtom. Den fördjupade utvärdering som kom 2008 med förslag till åtgärder och skärpta delmål valde regeringen att i princip bortse från. , , har regeringen beslutat om nya etappmål där konkreta åtgärder saknas för flera av dem. I skrivelsen är etappmålen också uppdelade på områden i stället för att tydligt kopplas till respektive miljömål, vilket gör det hela ganska svåröverskådligt och fragmenterat.Det blir extra bekymmersamt när man konstaterar hur viktiga kommuner, myndigheter, intresseorganisationer, enskilda och företag är för att nå faktiska resultat. Om alla ska kunna åstadkomma positiva förändringar är det absolut nödvändigt att systemet är begripligt och lättöverskådligt.En annan åtgärd som regeringen vidtagit är att avskaffa myndigheten och ersätta den med den parlamentariska Miljömålsberedningen. uppgift var att ta fram åtgärder för samtliga miljömål utifrån expertmyndigheternas bedömningar. upplever vi att det i stället är Miljömålsberedningen som under stor tidspress och med små resurser lite ad hoc ska ta fram förslag till åtgärder när regeringen ger uppdrag. Uppdragen kan vara ganska snävt utformade och i praktiken utformade från den politiska majoritetens bedömning av vad som är mest önskvärt.Vi menar att de här förändringarna av systemet har stoppat upp arbetet med att ta fram verksamma åtgärder. I stället blir fokus på att ta fram etappmål och indikatorer. I den takt som det pågår kommer man inte att klara av att beta av ens hälften av målen före . Ytterst är det regeringen som är ansvarig för att de 16 målen ska uppnås. Skrivelsen visar att läget är allvarligt. Riksdagsbeslutet kommer inte att av. Det är oroande. Dessutom framkommer det att regeringen prioriterat vissa miljömål framför andra. Vi anser att beslut är en prioritering i sig och att det inte är möjligt att välja bort vissa mål. Om det är regeringens uppfattning att prioriteringar mellan de olika målen behöver göras bör regeringen vända sig till och begära att något av målen stryks eller formuleras om. Det gäller också om man anser att det årtal när målet ska vara uppnått behöver flyttas fram.Vi anser att det behövs ett tydligare arbete för att få fram åtgärder som ger effekt i verkligheten. Tempot i det arbetet behöver öka. Förslag som arbetas fram inom myndigheter ska inte behöva stå i vänteläge, utan de borde kunna beredas av direkt. Sedan är det regeringens ansvar att i så bred samverkan som möjligt besluta om de här åtgärderna.Jag har försökt gå igenom de konkreta åtgärder som regeringen hänvisar till i skrivelsen. Det finns självklart exempel på åtgärder som faktiskt bidragit till att förbättra tillståndet i miljön, men jag kan konstatera att mycket handlar om att regeringen på EU-nivå trycker på och att det är dialoger och diverse uppdrag. Det kan visserligen vara bra, men det är svårt att se vad det egentligen ska ge för effekt. I alla fall är det svårt för mig att bedöma det.Jag ska nämna några exempel som jag har tittat på. Det är en utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier som ska redovisas . En nationell reglering för ftalater utreds, och det ska redovisas . Miljömålsberedningen har tagit fram en strategi för hållbar vattenpolitik som redovisas . En särskild utredare har ett uppdrag att identifiera utmaningar kring vattenförsörjning. Det ska redovisas . Ett nytt system för havsplanering introduceras . En utvärdering av Kometprogrammet kommer . redovisar nu uppdraget att ta fram strategi, etappmål och styrmedel när det gäller fjällmiljön. kommer att redovisa uppdraget om en god bebyggd miljö i december 2014.Sammantaget är det en lång lista. Det som blir bekymmersamt är att vi är så nära . Det är mycket som måste göras snabbt.Vi anser att regeringen inte levererar tillräckligt med konkreta åtgärder som gör skillnad i verkligheten. Det behövs ett system som i snabbare takt åstadkommer verkliga förbättringar i miljön. Vi anser också att Miljömålsberedningen skulle kunna spela en viktig roll om den ges rätt förutsättningar. Miljöpolitik är ju som vi alla vet ett område där det behövs långsiktiga beslut som kanske inte alltid är populära på kort sikt. Beredningen skulle kunna vara ett forum där politiker skulle kunna enas över partigränserna och där breda majoriteter skulle kunna ge långsiktiga spelregler, som många efterfrågar. Men framför allt måste den politiska viljan att uppnå miljökvalitetsmålen finnas.Jag tror att vi, när vi återsamlas här , oavsett hur det ser ut, kommer att stå inför stora utmaningar. Och vi kommer att ha mycket arbete kvar att göra.Med det vill jag yrka bifall till reservation 1. Med nuvarande politik klarar i bästa fall 2 av 16 miljömål till 2020. Det är inget annat än ett fiasko.Vän av ordning kanske påpekar att det här med miljö handlar om internationella frågor och att vi inte kan göra så mycket här i . Men är i sin uppföljning noga med att merparten av de svenska miljömålen är sådana som i huvudsak avgörs av vad vi gör här i . Det är alltså upp till oss om vi vill klara dem eller inte.Vän av ordning kanske också påpekar att det ibland tar lite tid för naturen att återhämta sig när man slutat med dumheterna och börjat göra rätt, så att säga. Det är förstås korrekt. Därför bedöms miljömålen inte längre utifrån om miljötillståndet som sådant är bra 2020 utan om alla nödvändiga beslut för att nå dit är fattade, även om det sedan kan ta lite tid innan miljötillståndet har förbättrats så mycket att man når målet i sig.Det finns alltså klara gränser både för hur mycket regeringen kan skryta över framgångar och för hur mycket man kan skylla ifrån sig när det gäller misslyckanden.Finns inte den politiska viljan hjälper det inte hur bra miljömålssystem vi än har. Men jag tycker mig ändå av och till höra antydningar, även från borgerligt håll, om att man faktiskt vill nå våra miljömål. Då vore det bra om vi kunde rigga miljömålssystemet så att vi kan skaka fram det bästa ur den vilja som man nu lyckas uppbåda från olika politiska läger på miljöområdet.När regeringen gjorde om miljömålssystemet förra mandatperioden var det mycket av miljömålsarbetet eller miljöarbetet generellt som stannade upp. De långa listor med förslag på vad vi skulle kunna göra för att nå våra miljömål, som hade tagits fram av i samband med den fördjupade utvärderingen , gömdes undan i något skåp någonstans. Delmålen avskaffades och kommer pö om pö att ersättas av etappmål. Det är fortfarande flera miljömål som inte har några etappmål över huvud taget.I stället för , som regelbundet analyserade vad som krävdes för att nå samtliga miljömål och lade fram förslag på åtgärder baserade på myndigheternas bedömningar, inrättade regeringen en parlamentarisk miljömålsberedning som tar ett område i taget och lägger fram de förslag man hinner med och som man råkar komma överens om. Det är helt frikopplat från om de föreslagna åtgärderna är tillräckliga för att klara målen eller inte.Det här säger jag inte för att helt döma ut Miljömålsberedningen, som jag för övrigt själv sitter i. Jag är övertygad om att Miljömålsberedningen skulle kunna spela en viktig roll, men då behöver vi ha rätt förutsättningar.Miljöpolitiken är, precis som var inne på, ett område som kräver långsiktighet. De beslut som vi alla egentligen vet skulle vara de bästa långsiktigt är inte alltid någonting som alla väljare gör vågen för här och . Då kan det vara möjligt att man, om man har en beredning, gemensamt vågar gå fram med mer än vad man vågar gå fram med själv. Då kan vi ge de långsiktiga spelregler som många vill ha, inte minst inom näringslivet, som står inför att göra investeringar och vill veta om det kommer att löna sig att göra dem miljösmarta eller inte.Allt det här kräver naturligtvis att den politiska viljan finns, men det underlättar också om det finns tillräckligt med åtgärdsförslag för att man faktiskt ska nå miljömålen, så att beredningen har någonting att diskutera som är tillräckligt och inte bara har redan kompromissade underlag som behöver kompletteras med mindre beredda förslag, om man verkligen vill nå målen.Om man skulle återinföra en funktion som efterliknar det tidigare skulle Miljömålsberedningen bli ett bra parlamentariskt komplement. Då skulle vi få den analys och de förslag som krävs för att nå miljömålen och ett parlamentariskt forum som kan hantera de politiska problem som kan dyka upp om vi på allvar vill nå miljömålen. Problemen med att nå miljömålen är i största grad politiska, vill jag säga.Vi hörde i den tidigare debatten om ekosystemtjänster att alla - jag tror faktiskt att det var alla - stod upp för att vi är helt beroende av en bra miljö för att klara vår ekonomi. Hela den bygger på friska ekosystem. Att sabba miljön kan vara kortsiktigt lönsamt, men i längden är det förödande. Men just eftersom det kan vara kortsiktigt lönsamt och ibland inte ens lönsamt utan bara bekvämt finns det alltid en frestelse hos politiker på röstjakt att blunda för vad som är långsiktigt vettigt och att satsa på röster och inflytande den här mandatperioden. Det är oansvarigt mot alla dem som kommer efter oss, och jag tror egentligen inte att någon politiker vill äventyra sina barns framtid.Jag tror inte att ett bättre miljömålssystem ensamt kan locka fram alla goda sidor hos oss politiker, men ett bra system ökar i alla fall chansen att vi får bra beslut. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1. Sedan är det upp till oss att fylla på med politisk vilja. Jag har, som ni kanske alla vet, i den här talarstolen lyft fram olika aspekter av energipolitiken. Kanske är det vindkraft som jag har ägnat mest tid åt att prata om.