bet · H101MJU13 · 2014-03-17 00:00:00 — Nödvändiga åtgärder innefattar bl.a. att, i större utsträckning än vad som är fallet , skydda allmänna vattentäkter från effekterna av växtskyddsmedel. Det är också viktigt att vissa användningar av växtskyddsmedel som har fasats ut eller aldrig har förekommit i inte tas i bruk. Vidare är det angeläget att jordbrukare fortsätter att tillämpa principen om ett integrerat växtskydd. har flera EU-rättsakter antagits på bekämpningsmedelsområdet. började EU:s växtskyddsmedelsförordning att gälla.6[ och rådets förordning (EU) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden.] och rådets direktiv /128/EG av om hållbar användning av bekämpningsmedel började gälla . Direktivet är endast tillämpligt på växtskyddsmedel. Rättsakterna väntas leda till ett förstärkt skydd för människors hälsa och miljön från effekterna av växtskyddsmedel. Detta ska uppnås bl.a. genom att alla jordbrukare ska tillämpa principen om ett integrerat växtskydd. Ett integrerat växtskydd innebär att alla tillgängliga växtskyddsmetoder noga övervägs och att lämpliga åtgärder integreras i odlingen. Lämpliga åtgärder är sådana som motverkar utvecklingen av skadliga organismer och som håller användningen av växtskyddsmedel och andra former av ingrepp på nivåer som är ekonomiskt och ekologiskt försvarbara och som minskar eller minimerar riskerna för människors hälsa och miljön. Principen om ett integrerat växtskydd betonar odlingen av sunda grödor med minsta möjliga ingrepp i jordbruksekosystemen och uppmuntrar naturliga mekanismer för bekämpning av skadegörare och ogräs. Enligt regeringen har svenska erfarenheter av substitution och nationella handlingsplaner satt tydliga avtryck i rättsakterna om växtskyddsmedel. En nyhet jämfört med vad som tidigare gällt är införandet i EU:s växtskyddsmedelsförordning av uteslutningskriterier för verksamma ämnen som kan ge upphov till cancer, skador på arvsmassan eller fortplantningen eller störningar på hormonsystemet. Sådana ämnen får nu endast godkännas om det behövs för att kontrollera en allvarlig fara inom växtskyddet. Perioden för godkännande får uppgå till högst . Enligt kommittémotion 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 20 bör användning av sådana stråförkortningsmedel som det reproduktionsstörande ämnet klormekvat inte vara tillåten. Det behövs också ett förbud mot nedvissning och ogräsbekämpning nära skörden. Motionärerna anser att det överlag behövs ett samlat grepp kring de kemikalier som kan hamna i vår mat hela vägen från jord till bord. En strategi för kemikalieanvändningen inom livsmedelsproduktionen behöver tas fram som reglerar allt från livsmedelsindustrins processhjälpmedel och förpackningars kemiska egenskaper till information om användning av bekämpningsmedel på förpackningarna (yrkande 21). Enligt kommittémotionerna 2013/14:MJ302 yrkande 5 och 2012/13:MJ260 yrkande 3, båda av m.fl. (V), bör man anta en handlingsplan i för att fasa ut användningen av kemiska bekämpningsmedel. Kemikalier från bekämpningen ger negativa effekter för den biologiska mångfalden och kan på både kort och lång sikt påverka människors hälsa. I motion 2013/14:MJ293 av (M) föreslås att reglerna för miljövänlig bekämpning inom jordbruket och trädgårdsnäringen ska ses över. I motionerna 2013/14:MJ328 (M) och 2012/13:MJ378 yrkande 1, båda av och (båda M), förordas att man vid beslut om godkännande och utfasning av växtskyddsmedel bör ta hänsyn till såväl miljöaspekter som produktionens behov av växtskyddsmedel. I motion 2013/14:MJ236 (KD) uppmärksammas lökodlarnas behov av långsiktiga växtskyddsregler som harmonierar med övriga . Enligt motion 2013/14:MJ258 av m.fl. (MP) yrkande 5 bör neonikotinoider som betningsmedel förbjudas. I stället bör skonsamma behandlingsmetoder mot varroakvalster utvecklas. Betningsmedel som innehåller neonikotinoider kan orsaka massdöd av bin enligt vissa forskare. I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 16 framhåller motionärerna att regeringen bör verka för ett förbud av neonikotiniderna i EU, avveckla undantag som finns i och stoppa införsel via betat utsäde. I kommittémotion 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 15 begärs att regeringen skyndsamt bör redovisa för på vilket sätt man arbetat med parakvatfrågan sedan riksdagsbeslutet . Det farliga bekämpningsmedlet parakvat är förbjudet i och inom hela EU. Men merparten av den soja som används i och EU kommer från där parakvat är tillåtet. I kommittémotionerna 2013/14:MJ492 yrkande 42 och 2012/13:MJ455 yrkande 32, båda av m.fl. (S), betonas att tillämpningen av EU:s biocidförordning vad gäller användningen av giftiga båtbottenfärger måste förbättras eftersom mätvärden i småbåtshamnar tyder på att giftiga färger fortfarande används. Även i motion 2012/13:MJ278 av och (båda MP) yrkande 6 framhålls vikten av att utveckla alternativ till giftiga båtbottenfärger. Som regeringen framhåller behöver riskerna för människors hälsa och miljön med växtskyddsmedel minska. Det är enligt utskottets mening positivt att regeringen har tagit fram en nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel för perioden –2017. Detta har skett i enlighet med kraven i och rådets direktiv /128/EG av om hållbar användning av bekämpningsmedel. Planen innehåller kvantitativa mål, riktmärken, åtgärder och tidtabeller för att minska riskerna med och konsekvenserna av användningen av växtskyddsmedel för människors hälsa och miljön och för att uppmuntra utvecklingen av alternativa metoder eller tekniker för att minska beroendet av växtskyddsmedel. I handlingsplanen beskriver regeringen hur de åtgärder som följer av artiklarna i direktivet kommer att genomföras. Av regeringens proposition framgår att förändringarna på bekämpningsmedelsområdet innebär att svenska bestämmelser om godkännande och användning av bekämpningsmedel måste ses över. remitterade därför ett förslag till en ny förordning om bekämpningsmedel. Ett övergripande syfte med det remitterade förslaget är att säkerställa ett fullgott skydd för existerande och framtida allmänna vattentäkter liksom för vattenområden överlag. Förslaget bereds i . Utskottet utgår från att såväl genomförandet av handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel som den kommande förordningen om bekämpningsmedel leder till att riskerna för människors hälsa och miljön med växtskyddsmedel minskar. Därmed anser utskottet att motionerna 2012/13:MJ260 yrkande 3 (V), 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 21, 2013/14:MJ293 (M) och 2013/14 MJ302 yrkande 5 bör lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller användningen av stråförkortningsmedel framgår det av handlingsplanen att användning av bl.a. tillväxtreglering som exempel på god praxis som kan tjäna som exempel för att uppnå direktivets syften. För tillväxtreglering i stråsäd utom råg är användningen av tillväxtreglering i begränsad. I första hand hanteras problem med liggsäd och ax- och stråbrytning genom olika förebyggande åtgärder som sortval, såtidpunkt, utsädesmängd, gödsling och väl avvägd behandling mot skadesvampar. Enligt är användningen av tillväxtreglerande medel i annan stråsäd än råg låg i . Målsättningen är att användningen av stråförkortningsmedel i annan stråsäd än råg även fortsatt ska vara låg. För att uppnå detta ska även fortsättningsvis verka för att det i första hand tillämpas förebyggande metoder och alternativ till användning av kemiska växtskyddsmedel för tillväxtreglering, såsom sortval, såtidpunkt, utsädesmängd, gödsling och rätt avvägd behandling mot skadesvampar. Utskottet anser därmed att motion 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 20 bör lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om lökodlarnas behov av växtskyddsmedel, likartat tillämpning av regler och hänsyn till produktionens behov av växtskyddsmedel har utskottet utförligt behandlat detta i sitt betänkande 2011/12:MJU18 Kemikaliekontroll. Av utskottets redovisning framgick att syftet med den nya växtskyddsmedelsförordningen i första hand är att säkerställa en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön. ska de nya reglerna ta bort de handelshinder för växtskyddsmedel som finns mellan medlemsstaterna. De gällande reglerna innebär även att prövning och godkännande av växtskyddsmedel ska harmoniseras i större utsträckning inom EU. Utskottet har i det ovannämnda betänkandet redovisat att de gällande reglerna tillämpas enligt följande: När ett land granskar ansökningar om att släppa ut växtskyddsmedel som innehåller kandidatämnen ska en jämförelse göras med andra medel och metoder för att se om medlet går att byta ut, dvs. substitutionsprincipen ska tillämpas. EU-direktiv /128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel syftar till att minska de risker och konsekvenser som användningen av bekämpningsmedel innebär för människors hälsa och miljön. Syftet ska uppnås genom att användningen av ett integrerat växtskydd och andra alternativa metoder främjas. Skillnader i hur länderna tillämpar bestämmelserna har uppmärksammats . Eftersom en olikartad tillämpning bl.a. kan snedvrida konkurrensen skrev landsbygdsminister och dåvarande miljöminister till den ansvarige . De framhöll behovet av att de gemensamma kraven tillämpas på ett korrekt och enhetligt sätt så att ett stärkt miljöskydd och likvärdiga konkurrensvillkor inte äventyras. Ett exempel på när godkännandeprocessen tillämpas olika inom EU-länderna är när länder, utan omprövning, förlänger godkännandet för produkter som enligt bestämmelserna inte borde få fortsatt godkännande. När det gäller ogräsmedlet Stomp som lökodlare använder godkändes medlet ursprungligen 1982. Vid en nationell omprövning 1993 begränsades användningen av Stomp till att gälla endast lök, morötter och bruna bönor. Användningen av Stomp bedömdes vara oacceptabel från miljöskyddssynpunkt. Det gjordes en nationell risk-/nyttobedömning och det var endast för dessa grödor som nyttan bedömdes överväga riskerna. Inskränkningen i användningsområdet var ett första steg i en avveckling av det verksamma ämnet pendimetalin. Detta har följts upp i de handlingsprogram för växtskyddsmedel som myndigheterna har tagit fram och som har beslutats av regeringen. Pendimetalin, som ett av få verksamma ämnen i växtskyddsmedel, är föremål för utfasning enligt definitionen av särskilt farliga ämnen vilket är ett etappmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Enligt de gällande harmoniserade reglerna för växtskyddsmedel är som framgått ovan syftet med den nya växtskyddsmedelsförordningen främst en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:MJ378 yrkande 1 (M), 2013/14:MJ236 (KD) och 2013/14: MJ328 (M). När det gäller frågan om neonikotinoider vill utskottet uppmärksamma att kommissionen tog initiativ till att begränsa användningen i växtskyddsmedel av ett antal verksamma ämnen i gruppen neonikotinoider. Neonikotinoider misstänks orsaka allvarliga skador på bin och bisamhällen. De aktuella växtskyddsmedlen har framför allt använts för att behandla utsäde till skydd mot skadeinsekter. har kunnat komma i kontakt med substanserna via det damm som uppstår vid sådd och genom att äta nektar från behandlade växter. Genom beslut har kommissionen begränsat användningen av tre verksamma ämnen som ingår i gruppen neonikotinoider. och flera andra medlemsstater har haft långtgående nationella begränsningar i fråga om användningen av växtskyddsmedel som innehåller dessa verksamma ämnen. Begränsningarna har dock inte hindrat användning av betat utsäde, dvs. utsäde som har behandlats med neonikotinoider i andra medlemsstater. Utskottet instämmer i såväl regeringens som kommissionens uppfattning att det har funnits anledning att agera skyndsamt för att begränsa användningen av de aktuella ämnena. Det är av grundläggande betydelse för livsmedelssektorn att kunna upprätthålla ekosystemtjänsten pollinering. För att kunna åstadkomma och upprätthålla en hög skyddsnivå och säkerställa likartade konkurrensförhållanden har det varit nödvändigt med en reglering på EU-nivå. presenterade kommissionen ett förslag till en ny stärkt förordning om växtskadegörare. Förslaget syftar till att skydda växter och växtmiljöer genom att förhindra spridning av allvarliga växtskadegörare. Ett bra skydd mot spridning av växtskadegörare minskar behovet av att använda växtskyddsmedel och bidrar därför till en hållbar användning av växtskyddsmedel. Förslaget innebär en ökad inriktning på förebyggande åtgärder och en större möjlighet att på ett effektivt sätt anpassa regelverket till nya situationer. Förslaget till ny förordning behandlas i rådet och . Utskottet välkomnar kommissionens förslag till ny förordning eftersom det enligt utskottet är angeläget att säkerställa en hållbar användning av växtskyddsmedel. Därmed anser utskottet att motionerna 2013/14:MJ258 (MP) yrkande 5 och 2013/14:MJ492 (S) yrkande 16 kan lämnas utan vidare åtgärd. Frågan om parkvat har behandlas av utskottet , senast i betänkande MJU2011/12:18 Kemikaliekontroll. Utskottet hänvisade då till att man tidigare hade framhållit att det var viktigt att inom EU och internationellt fortsatte att verka för att stoppa användningen av parakvat som bekämpningsmedel. Svenska och europeiska lantbrukare behövde vidare ges förutsättningar för att sluta köpa djurfoder som har odlats med hjälp av parakvat. Detta hade blivit föremål för ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2010/11:MJU15, rskr. 2010/11:226). Med anledning av tillkännagivande har regeringen redovisat att man anser att det behövs krafttag för en global utfasning av det giftiga bekämpningsmedlet parakvat och att man agerar för att detta ska ske (prop. 2011/12:1). verkar genom EU för att parakvat ska läggas till i Rotterdamkonventionen. Förslaget att ämnet ska tas upp har granskats av och har diskuterats på konventionens partsmöten, senast . Ett fåtal länder fortsätter dock att kraftigt blockera ett sådant beslut. Regeringen har även uppmärksammat att branschen och konsumenterna har möjlighet att ställa krav på hur produktionen av en vara ska gå till. Detta är möjligt genom att t.ex. efterfråga certifierade varor och genom att branschen arbetar för att certifieringen tar ansvar för angelägna frågor såsom användningen av bekämpningsmedel. Det är viktigt att det finns ett samarbete inom EU för att de krav som ställs ska ge effekt. Utskottet konstaterar, i likhet med sin tidigare behandling, att regeringen aktivt driver frågan i enlighet med önskemål och utskottet föreslår därmed ingen åtgärd med anledning av motion 2013/14:MJ299 (V) yrkande 15. När det gäller frågan om biocidprodukter delar utskottet regeringens bedömning att biocidanvändningen i vardagsprodukter bör minska. Biocidprodukter är bekämpningsmedel som används för att skydda människor, djur och egendom mot skadliga organismer. Det har länge funnits EU-regler om utsläppande på marknaden och användning av biocidprodukter. gäller och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter. Förordningen syftar till att förbättra den inre marknadens funktion genom att harmonisera reglerna om biocidprodukter och säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön. Liksom i EU:s växtskyddsmedelsförordning införs uteslutningskriterier för ämnen som kan ge upphov till cancer, skador på arvsmassan eller fortplantningen eller störningar på hormonsystemet. Sådana ämnen får som huvudregel inte användas i biocidprodukter. En annan nyhet är att regelverket nu även omfattar varor som har behandlats med en biocidprodukt. Kommissionen ska, i enlighet med EU:s biocidförordning, senast rapportera till och rådet om hur förordningen bidrar till en mer hållbar användning av biocidprodukter. Rapporten ska behandla behovet av att införa ytterligare åtgärder, särskilt för yrkesmässiga användare, för att minska de risker som biocidprodukter utgör för människors och djurs hälsa och för miljön. Om det är lämpligt ska kommissionen med stöd av denna rapport lägga fram ett förslag till reglering av hållbar användning av biocidprodukter, t.ex. genom en utvidgning av tillämpningsområdet för och rådets direktiv /128/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. Förordningen omfattar bl.a. båtbottenfärger. Enligt finns ett förslag från kommissionen om en förordning som avser en översyn över alla aktiva substanser i biocidprodukterna. Den innefattar också en plan för behandling av olika produktgruppen och enligt förslaget kommer båtbottenfärger att behandlas . Därmed föreslår utskottet att motionerna 2012/13:MJ278 (MP) yrkande 6, 2012/13:MJ455 (S) yrkande 32 och 2013/14:MJ492 (S) yrkande 42 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en internationell kemikaliepanel (S, MP, V), en internationell ramkonvention om kemikalier (S, MP) och att inom EU ska arbeta mer kraftfullt i förhandlingarna om SAICM (S). Jämför reservationerna 40 (S, MP, V) och 41 (S, MP, V). Det globala arbetet är enligt regeringen en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringen bedömer att bör ha ett fortsatt stort engagemang och en hög ambitionsnivå i internationella förhandlingar som syftar till att förebygga eller minska riskerna med farliga ämnen. bör vidare verka för att en säker kemikaliehantering i större utsträckning integreras i övergripande hållbarhets- och utvecklingsfrågor. En ambitiös reglering av kemikalier på global nivå är en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö samt för att nå en hållbar utveckling. bör även i fortsättningen bidra till att stärka den institutionella kapaciteten i länder som saknar förutsättningar för en säker kemikaliekontroll. starka engagemang i det bilaterala samarbetet har visat sig vara ett mycket uppskattat och effektivt sätt att överföra arbetsmetoder, erfarenhet och kunskap. Regeringen uppmärksammar att i ljuset av att andra länders kemikaliekontroll behöver stärkas och utvecklas finns det ett fortsatt behov av bilateralt och multilateralt stöd för att nå det globala 2020-målet om att kemikalier ska produceras och användas på ett sådant sätt att skadliga effekter på människors hälsa och miljön blir så begränsade som möjligt samt för att nå det svenska miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Det svenska bilaterala samarbetet samt finansiering av åtgärder inom ramen för existerande globala överenskommelser inom kemikalier och avfall bör fortsätta. Detta arbete bör också inriktas mot att integrera kemikaliefrågan i de hållbarhetsmål som är planerade att antas av . Enligt kommittémotion 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 27 är ett viktigt steg mot en bättre reglering av kemikalier internationellt en instans med befintlig forskarkunskap om farliga ämnen. Motionärerna anser att IPCP, International Panel on Chemical Pollution, är en början till en sådan instans. Arbetet skulle kunna stärkas med en flerårig finansiering av ett mindre sekretariat, något som bör stödja. Även i kommittémotionerna 2013/14:MJ299 (V) yrkande 19 och 2012/13:MJ207 (V) yrkande 3, båda av m.fl., föreslås att en kemikaliepanel, likt FN:s klimatpanel, inrättas. Likaså framhåller motionärerna i kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 11 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 7, båda av m.fl., att ska arbeta för att en internationell forskarpanel i FN:s regi, av samma modell som finns för klimatfrågan, utvecklas inom kemikalieområdet. I kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 12 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 8, båda av m.fl., framhålls att behöver fortsätta att agera aktivt för att EU ska bli mer kraftfullt i förhandlingar om SAICM. I kommittémotion 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 28 och motion 2013/14:MJ494 av (S) förordas att en internationell ramkonvention om kemikalier inrättas. saknas en sammanhållande konvention som kan ge en rättsligt bindande ram för kemikaliearbetet, med tydliga åtaganden och sanktionsmöjligheter. Utskottet anser att för att kunna nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet bör ha ett stort engagemang och en hög ambitionsnivå i internationella förhandlingar som syftar till att förebygga eller minska riskerna med farliga ämnen. En säker kemikaliehantering bör i större utsträckning integreras i övergripande hållbarhets- och utvecklingsfrågor på alla nivåer. Utgångspunkten, att kemikaliekontrollen bör verka förebyggande och syfta till att säkra att kretsloppen är fria från farliga ämnen från början, bör även gälla på det globala planet. Målet för den globala kemikaliestrategin, Strategic Approach to (), är att ska kemikalier produceras och användas på ett sådant sätt att skadliga effekter på människors hälsa och miljön blir så begränsade som möjligt. Denna överenskommelse träffades vid världsmötet i och bekräftades på om hållbar utveckling i (Rio-mötet). Vid Rio-mötet uppmanades världens regeringar att ytterligare stärka insatserna för att nå målet, både vad gäller genomförande av existerande internationella åtaganden men också vad gäller förbättringen av den internationella på kemikalieområdet. Varor som konsumeras i är till stor del tillverkade i andra länder, ofta utanför EU. De internationella produktions- och handelskedjorna är ofta långa och komplexa. I flera av de länder som är stora varuproducenter saknas delvis eller helt en förebyggande kemikaliekontroll och regelverk. Detta påverkar möjligheterna att ställa krav om hälso- och miljöhänsyn vid tillverkning och information om varornas innehåll. I takt med att spridningsmönstren blir allt mer globala ökar också vikten av att finna globala lösningar för att begränsa spridningen av farliga ämnen, att främja ett globalt kunskaps- och informationsflöde men också att verka för att länderna själva utvecklar nationella kontrollsystem. Ett antal globala överenskommelser hanterar till viss del dessa globala utmaningar. Världssamfundet har enats om en överenskommelse kring klassificering och märkning av kemikalier, det globala systemet om klassificering och märkning (, GHS) som genomförs i olika delar av världen. En internationell överenskommelse har också tagits fram om föranmälan om export och import av vissa farliga kemikalier (s.k. PIC-procedur) genom Rotterdamkonventionen. Internationellt regleras även produktion, användning och utsläpp av 23 ämnen som är långlivade organiska föroreningar (s.k. POP:s-ämnen varav flertalet är bekämpningsmedel) genom . Det finns även regionala konventioner såsom FN:s konvention om luftkvalitet för och (UNECE LRTAP). Vidare regleras gränsöverskridande transport av farligt avfall genom . En ny global konvention om begränsning av kvicksilver i hela livscykeln antogs (Minamatakonventionen). Utskottet anser att det är viktigt att frågan om en hållbar hantering av kemikalier tas med i de lösningar och strategier på global nivå som syftar till att främja en hållbar utveckling. I det globala förhandlingsarbetet bör fortsätta att i första hand agera genom EU. En gemensam EU-position är ofta en stor fördel om man ska nå framgång och få gehör för en ståndpunkt. Det nationella arbetet kan vara en drivkraft för EU och på den globala nivån men det globala arbetet kan i sin tur också stimulera en utveckling inom unionen eller nationellt. Informationskrav om kemikalier i varor och den nya kvicksilverkonventionen, Minamatakonventionen, är exempel på detta. Utskottet välkomnar regeringens bedömning i propositionen att på global nivå bör vidta åtgärder på de områden som omfattas av regeringens initiativ – 8 steg – På väg mot en hållbar användning av kemikalier till 2020. I det arbetet bör särskilt fokusera på att öka tillgången till information, att stärka kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna samt att stärka den internationella styrningen på miljöområdet.