bet · H101NU10 · 2014-02-26 00:00:00 — 2010/11:NU12 med anledning av en likalydande motion att det förbud mot att använda spillvärmevatten från kärnkraftverken som enligt motionären bör hävas inte existerar. Vad gäller det som anförs i motion 2013/14:N425 (S) om att ytterligare konsekvensutreda förslaget till förordning om intäktsram för naturgas noterar utskottet att regeringen antog den aktuella förordningen. Med anledning av vad som framförs i motion 2013/14:N261 (S) om utveckling och kommersialisering av nya energitekniker och bränslen instämmer utskottet i att detta är viktigt. Utskottet vill påminna om att det behandlade frågor om kommersialisering i samband med regeringens proposition Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6), då partierna klargjorde sina ståndpunkter. Utskottet anser inte att bör uppmana regeringen att vidta några åtgärder med anledning av vad som framförs i den nämnda motionen. Vad gäller motion 2013/14:N294 (S) om att utse till pilotlän vill utskottet erinra om att behandlade en liknande motion (bet. 2012/13:NU17). Det är fortsatt utskottets uppfattning att förslaget inte bör föranleda någon åtgärd från . Med anledning av vad som anförs i motion 2013/14:N230 (M) om att tillvarata kärnkraftens spillvärme i fjärrvärmeproduktion kan utskottet konstatera att flödet av kylvatten vid ett kärnkraftverk är stort. Frågan om att utnyttja spillvärme behandlades senast av utskottet (bet. 2010/11:NU12). Utskottet konstaterade då att situationen på fjärrvärmemarknaden under en lång rad år har genererat förslag som på olika sätt har varit inriktade på det naturliga fjärrvärmemonopolets utformning och tillkortakommanden. Som redogjorts för avser regeringen under innevarande att lämna en proposition om ändringar av fjärrvärmelagen. Enligt vad utskottet erfarit kommer propositionen bl.a. att behandla ökade möjligheter för tillträde på fjärrvärmemarknaden. Utskottet anser inte att propositionen bör föregripas med ett tillkännagivande från . Därutöver konstaterar utskottet med anledning av motion 2013/14:N231 (M) om att förlägga en forsknings- och skolreaktor vid att , på utskottets förslag, avslog en i stort sett likalydande motion (bet. 2012/13:NU17) med hänvisning till att det inte är uppgift att peka ut enskilda projekt. Detta är fortfarande utskottets uppfattning. Utskottet behandlade frågan om överskottsvärme och överskottsel, som tas upp i motion 2013/14:C244 (MP), (bet. 2012/13:NU3). Utskottet ser inget skäl för att uppmana regeringen att komma med förslag på utvecklade regelverk och styrmedel för att nyttja överskottsenergier mer effektivt. Med hänvisning till det sagda avstyrks motionerna 2013/14:C244 (MP), 2013/14:N230 (M), 2013/14:N231 (M), 2013/14:N261 (S), 2013/14:N294 (S) och 2013/14:N425 (S) i berörda delar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Energieffektivisering inom industrin, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 7 och lägger skrivelse 2013/14:42 till handlingarna. Regeringen har gjort tolkningen att programmet för energieffektivisering (PFE) inte var förenligt med för statsstöd. Programmet har varit framgångsrikt för den elintensiva industrins energieffektivisering. Vi anser att regeringen bör se över vilka alternativ som finns för att stimulera energieffektivisering inom hela industrin och återkomma till med ett förslag till lösning. Förslaget bör ta till vara de värdefulla erfarenheter som kommit fram programmet har funnits och vara anpassat till om statsstöd och till energieffektiviseringsdirektivet. Med hänvisning till detta tillstyrks motionerna 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N222 (V) i berörda delar. Därtill förordar vi att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Mål för energianvändningen i , punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 5. Enligt vår uppfattning utgör en mer effektiv användning av energi en grundläggande del av den framtida energipolitiken. Genom energieffektivisering kan man trygga den svenska tillgången till el och upprätthålla effekten i energisystemet. Vi anser att regeringens ambitioner på detta område är för lågt ställda och förordar att målet för energianvändningen i bör vara effektivare användning till 2020, jämfört med regeringens mål om . Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2013/14:N425 (S) i berörd del. Mål för energianvändningen i , punkt 2 – motiveringen (MP) av (MP). För mig och är en ökad energieffektivisering prioriterad, och användningen av energi bör kunna minska även när ekonomin växer. I likhet med vad jag framhållit i andra sammanhang när denna fråga behandlats (bet. 2013/14:NU3) vill jag se ett tydligt mål för minskad energianvändning i absoluta tal, och inte bara som , ett relativt mål. Det är den totala energianvändningen som räknas för miljön eftersom den är direkt kopplad till utsläpp av växthusgaser och annan miljöpåverkan. Jag anser att målet bör ha 2020 som slutår likt EU:s energieffektiviseringsmål. Med hänvisning till detta avstyrks motion 2013/14:N425 (S) i här aktuell del. Energieffektivisering i byggnader, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2013/14:N374 av m.fl. (S). Potentialen för energieffektivisering i bostäder och andra byggnader är stor. Med enkla medel, så som isolering, byte av fönster och värmeåtervinning, går det att spara nästan hälften av det totala energibehovet för byggnader. Trots att detta är känt och att åtgärder för energieffektivisering dessutom är ekonomiskt gynnsamma går omställningen långsamt. För att skynda på energieffektiviseringen i bostäder vill jag och att uppmanar regeringen att utreda möjligheterna att införa en statlig investeringsfond för bostäder. Företag som arbetar med energieffektivisering ska kunna låna medel från fonden för att göra effektiviseringar direkt hos en kund mot en avbetalning utifrån den insparade el- eller värmekostnaden. Detta skulle möjliggöra energieffektiviserande åtgärder även för dem som inte anser sig ha råd med sådana åtgärder. Förslaget skulle skapa fler jobb och leda till ett mindre behov av energi. Med hänvisning till detta tillstyrks motion 2013/14:N215 (MP) i berörd del. Övriga motioner avstryks i här aktuella delar. Energieffektivisering i byggnader, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:N374 av m.fl. (S). Det är min och uppfattning att energieffektiviseringen går alltför långsamt. bör därför uppmana regeringen att införa ett system med energieffektiviseringslån, så att bättre finansieringsmöjligheter för att genomföra upprustning och renovering av bostadsbeståndet skapas. Detta kommer att påskynda en samhällsnödvändig energieffektivisering som det leder till både energieffektiva bostäder och fler arbetstillfällen. Vidare anser jag att kommunala särkrav rörande byggnaders energiprestanda är ett problem. Jag menar därför att bör uppmana regeringen att införa nationella energikrav för lågenergihus, vilket bör medföra att dessa hus blir billigare att bygga. De nationella energikraven bör sedan successivt skärpas, för att på så sätt skapa en hållbar och miljövänlig utveckling i hela landet. Med det sagda tillstyrks motion 2013/14:C390 (SD) i berörd del. Övriga motioner avstryks i här aktuella delar. Övrigt om energieffektivisering, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 12. Det finns flera exempel på länder i närområde som för att främja energieffektivisering framgångsrikt har infört vita certifikat eller liknande system. Ett system med vita certifikat har som avsikt att främja en effektivare energianvändning genom att ge energieffektiviseringsåtgärder ett ekonomiskt värde. Vi anser i likhet med vad som sägs i motionerna 2013/14:N215 (MP) och 2013/14:N425 (S) att bör uppmana regeringen att skyndsamt vidta åtgärder för att införa ett system med vita certifikat i . Med hänvisning till det sagda tillstyrks motionerna 2013/14:N215 (MP) och 2013/14:N425 (S) i aktuella delar. Biogas, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 13, 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 33 och 2013/14:T335 av (SD) yrkande 2, 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:N282 av (M), 2013/14:N323 av (SD) yrkandena 1 och 7 samt 2013/14:N409 av m.fl. (S). Biogasen har potential att bli en viktig energikälla och för att ska kunna bli ett fossiloberoende samhälle är en ökning av biogasproduktionen central. Biogasen ersätter inte bara fossila bränslen, utan den bidrar även till en reduktion av klimatskadliga utsläpp av metangas. Vi anser därför att biogasproduktionen kraftigt behöver byggas ut i . För detta behövs en övergripande plan för hur staten, regioner och kommuner ska kunna samarbeta och för hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. Vi anser således att det behövs en helhetsstrategi med mål och åtgärder för att de nödvändiga förändringarna ska komma till stånd. Vidare anser vi att det behövs ett nationellt mål för årlig biogasproduktion till 2020. bör uppmana regeringen att vidta nödvändiga åtgärder i överensstämmelse med det sagda. Med hänvisning till det sagda tillstryks motionerna 2013/14:MJ493 (S), 2013/14:N238 (MP) och 2013/14:N425 (S) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden i detta avsnitt avstyrks. Biogas, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T335 av (SD) yrkande 2 och 2013/14:N323 av (SD) yrkandena 1 och 7 samt 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 13, 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 9, 2013/14:N282 av (M), 2013/14:N409 av m.fl. (S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 33. Biogas har flera användningsområden. Enligt min åsikt bör biogasen i första hand nyttjas som drivmedel. Den skapar störst samhällsnytta om den användas av tunga fordon inom transportsektorn. En central del för att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna ansluter sig till stamgasnätet. är anslutningsmöjligheterna begränsade till kuststäderna i sydvästra . Enligt min mening, i likhet med vad som anförs i motionerna 2013/14:T335 (SD) och 2013/14:N323 (SD), är det önskvärt med en utbyggnad av gasnätet, primärt så att nätet når ut till jordbruksintensiva regioner, där potentialen att nyttja stallgödsel är stor. Jag anser att bör uppmana regeringen att verka för en utbyggnad av gasnätet till de jordbruksintensiva regionerna i . Jag anser också att ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi bör komma till stånd. Generella regelverk för hela behöver inte nödvändigtvis vara det mest samhällsekonomiskt korrekta, snarare kan stordriftsfördelar skapas genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden. Med det anförda tillstyrks motionerna 2013/14:T335 (SD) och 2013/14:N323 (SD) i aktuella delar. Övriga motionsyrkanden i detta avsnitt avstyrks. Biodrivmedel, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 43 och 2013/14:N440 av Per (MP). För att ska nå ett transportsystem som drivs av förnybar energi behövs en effektivare energianvändning i bilflottan, ett minskat bilåkande, framför allt i städerna, och en ökad produktion av andra generationens biodrivmedel. För att nå detta behöver en ny industri för produktion av andra generationens drivmedel. Ett stort problem för producenter av biodrivmedel är att det saknas långsiktiga villkor som gör det lönsamt att göra större investeringar i ny industriproduktion. Jag och anser att bör uppmana regeringen att införa ett stöd i form av en prisförsäkring för industriell framställning av andra generationens biodrivmedel. Stödet ska syfta till att skapa förutsägbarhet på marknaden för investerare så att byggandet av fullskaliga fabriker för andra generationens biodrivmedel kommer i gång. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2013/14:T521 (MP), 2013/14:T526 (MP) och 2013/14:N440 (MP) i aktuella delar. Vågkraft, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 24. Vågkraften är ett energislag som utvecklas i och i flera andra länder. En stor fördel med vågkraften är att den har en förhållandevis låg miljöpåverkan jämfört med många andra energikällor. Med rätt stöd kan tekniken utvecklas och nå sin fulla potential som en kompletterande förnybar energikälla. Vi anser därför att bör uppmana regeringen att se över möjligheterna att stödja vågkraft. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2013/14:N425 (S) i här aktuell del. Vågkraft, punkt 7 – motiveringen (V) av (V). Vågkraften kan få en viktig roll i framtida energisystem, och i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N425 (S) anser jag att vågkraften behöver stöd till bl.a. teknikutveckling för att nå sin fulla potential. Jag vill här påminna om tidigare förslag för att främja vågkraft, som dessvärre avvisade (bet. 2013/14:NU3). föreslog då en ny inriktning för och betydande satsningar (bl.a. genom en miljöteknikfond) på energiforskningen, där vågkraften var en av de prioriterade energikällorna. Med hänvisning till detta avstryks motion 2013/14:N425 (S) i här aktuell del. Småskalig vattenkraft, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 26. Vattenkraften är baskraften i den svenska elproduktionen, och vattenkraftens roll som reglerkraft kommer att öka i samband med utbyggnaden av väderberoende förnybar elproduktion. Mot denna bakgrund är det vår uppfattning att mer kan göras för att nyttja de möjligheter som vattenkraften ger, inte minst från redan påverkade mindre vattendrag. Med modern teknik kan nya möjligheter öppnas för den småskaliga vattenkraften, utan att miljövärden går förlorade. I detta sammanhang anser vi att den småskaliga vattenkraften kan vara ett viktigt tillskott till utbyggnaden av den förnybara energin. Detta bör tydliggöras för regeringen genom ett tillkännagivande. Med det sagda tillstyrker vi motion 2013/14:N425 (S) i berörd del. Småskalig vattenkraft, punkt 8 – motiveringen (MP, V) av (V) och (MP). Orörda eller blott marginellt påverkade vattendrag är oersättliga livsmiljöer för otaliga arter, för landskapsbilden och för människans välbefinnande. Elcertifikatssystemets utformning har på ett olyckligt vis bidragit till ett starkt ökat tryck på utbyggnaden av många tidigare oreglerade vatten. I likhet med vad vi framhållit i andra sammanhang då motsvarande fråga behandlats (bet. 2010/11:NU12) anser vi att orörda, levande vattendrag bör skyddas från exploatering för att värna den biologiska mångfalden. Detta kan bl.a. ske genom att regeringen tydligt deklarerar att export av förnybar energi är positiv så länge det inte sker på bekostnad av den biologiska mångfalden och genom att regeringen upphäver den småskaliga vattenkraftens möjlighet att erhålla elcertifikat. Vi anser dock inte att behöver vidta några åtgärder med anledning av vad som anförs i den här aktuella motionen. Med detta avstyrks således motion 2013/14:N425 (S) i berörd del. Övrigt om vattenkraft, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 25 och 2013/14:N417 av (M). Vattenkraften är ryggraden i den svenska produktionen av förnybar el. Det är en kraftkälla med stor potential, men kraftverken behöver effektiviseras i samband med utbyggnaden av andra förnybara energikällor. Vattenkraftens centrala roll som reglerkraft kommer bara att öka i takt med att den förnybara intermittenta elproduktionen ökar. har vattenkraftverken inneburit stora ingrepp i naturen och det är viktigt att den effektivisering som behöver ske tar hänsyn till den biologiska mångfalden och utan att miljövärden går förlorade. Detta bör tillkännage för regeringen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker vi motion 2013/14:N425 (S) i berörd del. Motion 2013/14:N417 (M) avstyrks. Delägarskap i vindkraftverk, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det krävs incitament för att öka den lokala acceptansen för vindkraftverk. Detta är centralt för utbyggnaden av vindkraften i . Ett sätt att uppnå detta är att erbjuda boende i närheten av ett blivande kraftverk att bli delägare genom att köpa andelar i kraftverket. Jag och anser att den som bygger ett vindkraftverk ska vara skyldig att ge dem som bor inom en radie av från vindkraftverket möjlighet att köpa andelar. Sammanlagt bör av ägandet vara öppet för närboende, och de andelar upp till denna nivå som inte köps av närboende ska erbjudas boende i kommunen. Med hänvisning till det sagda tillstyrks motion 2013/14:N206 (MP) i berörd del. Forskning om havsbaserad vindkraft, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag och vill främja forskning och utveckling av vindkraft till havs. har en stor potential för havsbaserad vindkraft, men byggandet har inte tagit fart. Förutom att havsbaserade vindkraftverk har en större kapacitet än landbaserade, kommer byggandet av dessa vindkraftverk att ge fler jobb i . Detta eftersom en stor del av arbetet måste ske på plats. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2013/14:N222 (V) i aktuell del. Övrigt om vindkraft, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2013/14:N218 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:N244 av m.fl. (S) och 2013/14:N436 av m.fl. (MP). Den havsbaserade vindkraften är ett alternativ som måste få större uppmärksamhet i svensk energipolitik. Några av fördelarna är att den möjliggör större kraftverk och större parker som den inte påverkar närboende i samma utsträckning som den landbaserade. För att få i gång byggandet av havsbaserad vindkraft behövs, så som påpekas i motion 2013/14:N244 (S), emellertid incitament. Nyssnämnda motion bör dock inte leda till någon åtgärd från sida. I och med förnybartdirektivet ges och EU:s övriga medlemsstater möjlighet att samarbeta om förnybar energiproduktion. Bland annat kan detta ske genom gemensamma projekt, där ett land kan finansiera förnybar energiproduktion i ett annat land och i gengäld få tillgodoräkna sig den förnybara energiproduktionen från projektet för att nå sitt nationella mål för andelen förnybar energiproduktion. Men i och med att produktionen inom ramen för dessa projekt måste vara i gång och det tar att planera och uppföra en vindkraftpark till havs är tidsramen snäv. Vi anser, i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N425 (S), att bör uppmana regeringen att uppdra åt att utlysa en offentlig förfrågan där projektörer får anmäla sitt intresse för gemensamma projekt för förnybar elproduktion. Med detta tillstyrks motion 2013/14:N425 (S) i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstryks. Övrigt om vindkraft, punkt 12 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:N436 av m.fl. (MP) samt 2013/14:N218 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N244 av m.fl. (S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 22. Den havsbaserade vindkraften har många fördelar, men byggandet har ännu inte tagit fart. Ett hinder är de något högre kostnader vad gäller etablering, drift och underhåll. Detta motiverar politiska initiativ för att skapa de förutsättningar som behövs för att byggandet av havsbaserad vindkraft ska komma i gång. I EU:s förnybartdirektiv finns möjligheter till samarbete mellan EU:s medlemsstater för att de ska kunna dela på kostnaderna för förnybar energiproduktion. Det är ett sätt att skynda på etableringen av havsbaserade vindkraftverk. I och med den utveckling som sker inom EU:s medlemsstater vad gäller den förnybara energin är det sannolikt att intresset för gemensamma projekt kommer att öka ju närmare 2020 kommer. Detta bör ta till vara. Vidare skulle en sådan satsning stimulera teknikutvecklingen inom havsbaserad vindkraft och skapa flera arbetstillfällen, då byggandet måste ske på plats. Vi anser, i likhet med vad som sägs i motionerna 2013/14:N222 (V) och 2013/14:N436 (MP), att regeringen bör uppdra åt att utreda möjligheterna till statlig upphandling av havsbaserad vindkraft. Genom att staten tar en samordnande roll, sätter ett mål och tar in anbud från de vindkraftsprojektörer som är beredda att bygga till mest konkurrenskraftiga priser skapas förutsättningar för den havsbaserade vindkraften att ta fart. Med hänvisning till det sagda tillstyrks motion 2013/14:N222 (V) i berörd del och motion 2013/14:N436 (MP). Övriga motionsyrkanden avstryks. Övrigt om vindkraft, punkt 12 – motiveringen (SD) av (SD). Utbyggnaden av vindkraften i är omfattande och i likhet med vad jag framfört i andra sammanhang (bet. 2013/14:NU3 och bet. 2013/14:NU9), då frågan om vindkraft behandlats, anser jag att planeringsramen för vindkraften om till 2020 är alltför optimistisk. En så stor mängd vindkraft kommer att bli mycket besvärlig att hantera på elnätet. Vidare kommer den svenska landsbygden att förfulas av många vindsnurror, och många närboende drabbas av både buller och solreflexer. Därutöver är min uppfattning att det är ett problem med de olika subventioner som vindkraften får. Mest stöd kommer från de elcertifikat som alla elanvändare måste betala.