bet · H101TU6 · 2014-01-21 00:00:00 — Logistiksystemen utgår nu från principen just in time, det vill säga den traditionella lagerhållningen är nu förlagd till transportsektorn. - - - Det är för sin verksamhet helt beroende av att transporter fungerar utan allvarliga störningar. Vid en allvarlig kris till exempel ett väpnat angrepp i vårt närområde måste vi räkna med stora störningar i sjötransporterna runt våra kuster. Säkra sjötransporter till och från vårt land är emellertid helt avgörande för att vårt samhälle skall fungera. av alla varor som importeras till vårt land transporteras på fartyg. - - - En svår störning i denna trafik får allvarliga konsekvenser för näringslivet och folkförsörjningen. - - - Vid en kris är det då troligt att alla fartyg, som seglar under utländsk flagg eller har utländska ägare snabbt lämnar oss för andra marknader." Detta är allvarligt och oroande.Hur ser då den svenskflaggade handelsflottan ut? äger de svenska redarna ca 500 fartyg totalt, varav 103 fartyg är svenskregistrerade. Av dem är 71 lastfartyg och 32 färjor. var det dubbelt så många fartyg som var svenskflaggade. En av anledningarna till den minskade svenskflaggade handelsflottan är att har tuffare särkrav på fartygen än vad andra EU-länder har och mindre gynnsamma skattevillkor för redarna. Detta måste ändras. har regeringen tillsatt en utredare som ska titta på hur vi kan införa ett tonnageskattesystem i . har också alliansregeringen underlättat tillsyn och besiktning av svensk flagg, så att det blivit mer likt hur det är i våra konkurrerande grannländer. Men mer behöver göras för att vi åter ska bli bäst i klassen och attrahera med vår svenska flagg. Sedan vi sist hade en sjöfartspolitisk debatt, vilket var , har bland annat beslutat att godkänna följande propositioner från regeringen: medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur, Sjöfartsstödets inriktning och Tekniska föreskrifter för fartyg på inre vattenvägar. Vidare har regeringen påbörjat framtagandet av en maritim strategi, vilket vi redan hört ett antal gånger här i kammaren. Den beräknas vara klar och ska ses som en vidareutveckling av den maritima handlingsplan som regeringen lämnade i januari förra året.Regeringen arbetar också vidare med att bland annat förenkla registrering av mindre tonnage och förenkla tillstånds- och certifikatverksamheten. Målet är en så kallad one-stop-shop, där olika myndigheters beslut ska samlas i en kanal. Sjöfarten är en näring, och regeringens tydliga ambition att minska regelkrånglet behövs även för denna näring.För att kunna utveckla vår handelsflotta behöver vi duktiga sjömän. har två högskolor där sjöfartsutbildningar bedrivs. I denna utbildning krävs det praktik på fartyg. Detta har blivit ett problem i och med att vår handelsflotta har minskat. Därför har regeringen kompenserat dessa högskolor med ungefär 2,25 miljoner för studenternas mönstringsresor till fartyg med utländsk flagg.Det är också av stor vikt att position inom sjöfartsforskningen bibehålls och utvecklas. har sjöfarten haft svag tillgång till forskningsmedel, trots de stora behov som finns av att studera bland annat fartygsbränslen och framtidens drivmedel. Det är därför bra att på uppdrag av regeringen har fått särskilt avsatta medel om 50 miljoner till sjöfartsforskningen. fick de 35 miljoner, som vi hörde här innan.Trafikverket har i pekat på behovet av att utnyttja transportsystemet på ett smartare och effektivare sätt. I utredningen framhålls att det finns potential att föra över delar av godstrafiken från landtransporter till sjöfart för att klara av de förväntade ökningarna av godstransporterna.För att förbättra möjligheterna för sjöfarten att avlasta infrastrukturen för landtransporter kan det därför behövas förbättringar av anslutningarna till hamnarna. Även farlederna in till hamnarna kan behöva åtgärdas, till exempel genom muddring eller utmärkning av inseglingsrännan. Det är också viktigt att de hamnar som ligger i de mest betydelsefulla transportstråken kan vara effektiva noder i vår transportkedja.Herr talman! Besluten om att skärpa kraven för svavelhalten beräknas leda till ökade kostnader för sjöfartsnäringen. De skärpta kraven kan förväntas påskynda utvecklingen av en rad alternativa bränslen för sjöfarten. Det är därför bra att regeringen har för avsikt att stödja pilotprojekt med miljöanknytning. Medlen ska bland annat gå till att finna miljövänliga drivmedel. Regeringen beslutade att ge Trafikanalys, i nära dialog med , och Transportstyrelsen, i uppdrag att göra en bedömning av konsekvenserna av svaveldirektivet. Uppdraget slutredovisades och behandlas nu i regeringen. Analysen av detta uppdrag visar att transportkostnaderna kommer att öka till följd av svaveldirektivet. Effekten blir mycket märkbar 2015.Även om sjöfarten kan klara av en viss bränsleprisökning kommer dess relativa konkurrenssituation att försämras, åtminstone om inte priset på lastbilsdiesel stiger som en bieffekt av de nya reglerna, säger . Vidare säger de att beräkningarna tyder på att transportarbetet för sjöfarten kan minska med . De aviserade höjda banavgifterna kommer dock att öka sjöfartens attraktionskraft, vilket är viktigt att komma ihåg. Det vanligaste bränslet för sjöfarten kommer till en början att vara lågsvavlig marin dieselbrännolja. I rapporten antas priset på denna öka . Det motsvarar en ökning av bränslepriset med 50-75 procent.Till sist har jag en kommentar om bestämmelser om inlandssjöfarten som är på väg att implementeras i svensk lag. fick Transporstyrelsen ett uppdrag från regeringen att se över principerna för bemanning av de fartyg som kommer att certifieras för inlandssjöfart. Detta är en viktig fråga eftersom bemanningskravet påverkar prissättningen av transporter och därmed också inverkar på industrins val av trafikslag för sina transporter.Att göra lika som i övriga bör vara en god regel att hålla sig till, och det är min förhoppning att vi snart har en inlandssjöfart lik den i övriga Europa.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på alla motioner. Jag tänker i mitt inlägg uteslutande tala om de delar i betänkandet som handlar om fritidsbåtsfrågor. De andra delarna har talat mycket bra om.Allt fler människor i upptäcker båtlivets alla fördelar. Vi har i vårt land näst intill oändlig tillgång till sjöar, vattendrag och hav. Allemansrätten är en viktig del i att människor till en väldigt låg och rimlig kostnad kan få ta del av det fantastiska som vår natur har att erbjuda.Varje sommar färdas cirka en tredjedel av den vuxna befolkningen med fritidsbåt. Det är ungefär 2,5 miljoner människor. är ett av världens mest båttäta länder med ungefär en båt på var åttonde person. Båtlivet är helt enkelt en stor folkrörelse.De flesta har rätt små och relativt billiga båtar. Av båtarna är , och av båtarna har ett värde som är lägre än . De flesta använder sina båtar för kortare dagsturer, fiske och annan rekreation. Det är viktigt att vi som lagstiftande församling vet hur båtarna ser ut, hur de används och hur mycket de kostar för att vi ska kunna fatta kloka beslut som rör just båtlivet.Ibland kan tilltron till att nya lagar och regler löser allt vara lite för stor. Jag är absolut inte motståndare till lagar och regler. behöver vi sätta ned foten från den lagstiftande församlingen. Men vi måste också se att det ibland finns både andra och bättre vägar för att nå de mål vi vill nå.Transportstyrelsen har regeringens uppdrag att arbeta för att antalet döda och allvarligt skadade ska kunna minska i enlighet med regeringens mål för säkerhet inom fritidsbåtstrafiken. Låt oss först se hur det ser ut i dag.Antalet döda har fallit i , då nästan 120 personer miste livet i fritidsbåtsrelaterade olyckor. har vi kommit ned till en nivå på ungefär 20-30 döda . Det är så låga tal att relativt små avvikelser kan få väldigt stor påverkan i statistiken. Trots att vi blir allt fler som åker båt minskar antalet döda, vilket är mycket glädjande.Det finns flera faktorer som ligger bakom den här fantastiska utvecklingen där allt färre dör i fritidsbåtslivet. Vi har fått säkrare båtar genom CE-märkning. VHF-radion och mobiltelefonen gör att människor i nöd kan tillkalla hjälp. Användandet av flytvästar har blivit mycket bättre och fortsätter att öka, inte minst för att flytvästarna blir både mer bekväma och estetiskt mer tilltalande. Det gör att det inte är så stort motstånd mot att bära flytväst. Vi har fått gps-navigatorer som gör att det är ganska lätt att ta sig runt på våra sjöar och på havet. kapacitet har ökat. Och inte minst har alkoholbruket på sjön minskat kraftigt fram till i dag.Allt detta har i olika utsträckning dramatiskt minskat antalet människor som mister livet på sjön. är ett av världens säkraste länder för fritidsbåtsfolk. I princip inget av det förbättringsarbetet har varit en följd av lagstiftning utan är i stället en följd av samarbete och samverkan mellan ideella organisationer och myndigheter. Det är viktigt att vi som finns i den lagstiftande församlingen har kunskap om just detta med oss.Sjösäkerhetsrådet har identifierat de viktigaste åtgärderna på kort sikt för att komma till rätta med dödsolyckorna på sjön. Man lyfter fram vattentäta mobiltelefonskal, förbättrad mobiltäckning längs våra kuster och vattendrag och förbättrad säkerhet i våra hamnar. Det handlar om allt från räddningsstegar till belysning. Avslutningsvis lyfter man fram att vi behöver få ännu bättre sjökort och bättre utmärkning.Dessutom är alla överens om att vi behöver bättre uppföljning av olyckorna eftersom dödsfallen är så få att varje dödsfall måste granskas enskilt för att vi ska se vad vi ska förbättra för att ännu färre ska behöva mista livet på sjön. Vi vet att det finns farliga moment inte minst när vi kliver i och ur båtarna. Avsaknad av eller mycket dåliga räddningsstegar eller räddningsstegar som sitter fastlåsta under gång är sådant som är ett stort problem och gör att några människor mister livet.Ytterligare ett stort riskmoment är att människor vistas ensamma på sjön. Myndigheten tittade på hur den genomsnittlige personen ser ut som mister livet på sjön, och man kan få fram en ganska tydlig profilbild. Det är en man som är plus . Han är ensam ute i en liten båt på en svensk insjö där han fiskar rätt kraftigt berusad och helt utan flytväst. Det är de riskfaktorerna man kan identifiera.När lyfts fram som ett gott exempel på sjösäkerhetsområdet kan det vara bra att veta att det där omkommer sju personer per 100 000 fritidsbåtar och år jämfört med endast fyra personer i Sverige.I dag pågår det ett arbete initierat av båtbranschen själv för att hitta en modell för att ta hand om uttjänta båtar. Det är sådana initiativ till förbättringsåtgärder som branschen och de som håller på med båtar själva tar som vi som politiker bör uppmuntra.Herr talman! När det gäller ett eventuellt införande av åldersgräns eller förarbevis för vattenskoter utreds den frågan just nu på uppdrag av regeringen. Jag känner inte till att något parti utesluter någonting i den frågan, utan vi tittar förutsättningslöst på det. Ledamöter från flera olika partier har också motionerat i frågan, och det finns med i betänkandet.Socialdemokraterna, vill däremot införa båtkörkort, båtregister och båtskatt. Det skulle göra att man sönderreglerar hela fritidsbåtslivet. Där står vi politiskt väldigt långt ifrån varandra.Sverige är ett av världens säkraste länder för den som färdas i fritidsbåt. Vi har kraftigt minskat antalet döda i båtlivet under en lång rad av år. I finns det en god tradition av samarbete mellan myndigheter och ideella organisationer för att göra båtlivet ännu säkrare.Det mesta av de goda resultaten handlar inte om politiska beslut utan om initiativ från näringen, branschen och dem som är utövare av båtlivet. Det innebär inte, som jag sade tidigare, att vi ska utesluta lagstiftning. Men varje gång innan vi inför ny lagstiftning ska vi åtminstone överväga möjligheten att det finns andra och bättre sätt att nå de mål som vi har satt upp. Det var ett i många stycken bra anförande, . Du beskriver fritidsbåtens betydelse för väldigt många människor. Du pekar också på att det ska fungera med farleder och finnas möjligheter för båtlivet att kunna fungera på ett bra och framför allt säkert sätt.När vi talar om att vi tycker att det är viktigt att man har ett särskilt register för båtar är det inte för att man ska beskatta båtlivet. Vi ser att fritidsbåtarna gör att vi har behov av det ska fungera på sjön. Det ska finnas sjösäkerhet och möjlighet att få hjälp om man hamnar i sjönöd och liknande.Det är väl inte orimligt att man på samma sätt som på andra områden i samhället är med och bidrar med en viss avgift för att finansiera den del som fritidsbåtarna kostar? Det är precis samma sak som när man har en båtplats i en hamn och får betala för den.Jag tycker att slutsatsen av det du talade om, , är att du uppmanar till att om vi ska ha ett fritidsbåtliv som fungerar på ett bra sätt måste vi också se över möjligheterna att vara med och ta en del av kostnaden för det. Det är ganska orimligt att handelssjöfarten ska ta kostnaderna för utprickning och liknande som de kanske inte har behov av men som fritidsbåtägarna har behov av. Även om man har gps tror jag att väldigt många fritidsbåtägare har ett behov av utprickningen. Är inte det här en rimlig slutsats av ditt anförande, ? Först vill jag tacka för hans vänliga omdöme om mitt inlägg. Tack så hemskt mycket för det!Jag konstaterar att vi står en bit ifrån varandra när det gäller frågan om båtregister och båtskatt - det är ju att man ska kunna ta ut skatt som ett register syftar till. Jag gissar att det är med skatt som man tänker att man ska bekosta farledsutmärkningen och så vidare. Det är där jag menar att det finns en rätt liten förståelse för hur båtlivet ser ut i och för vilka som ska betala den här skatten. Vilken storlek på båtar ska det handla om, och vilka är det som nyttjar de här farlederna och så vidare? Jag tycker att ni är fel ute, och det skulle kraftigt försämra för båtlivet om de här förslagen blev verklighet.Det är en vanlig missuppfattning som du ger uttryck för när det gäller . Den är ideell. Den betalar alltså båtägarna själva i . Man betalar in en avgift och bekostar på det sättet. Den kostnaden har alltså båtägarna redan betalat för. Det är riktigt att man till viss del kan vara med och bidra om man vill till , men det är inte alla som gör det. Därutöver har samhället också möjlighet att gripa in med särskilda insatser som är statligt finansierade. Man ska komma ihåg det.Det är också viktigt att komma ihåg i den här diskussionen att allt inte är gratis. I de tidigare inläggen diskuterade vi mycket hur handelssjöfarten ska få möjlighet att vara svenskflaggad och de stora kostnader som vi ser att de har framför sig till exempel i och med svaveldirektivet. Då får man se över och kanske reducera de kostnaderna, och då får andra som nyttjar sjön också vara med och bidra till att täcka de kostnader som de står för. Det är väl en ganska rimlig slutsats att man resonerar på det viset? Man ska väl inte behöva ta kostnader när man inte har kostnader?Jag tycker att det här hårda motståndet som finns från borgerligt håll mot en särskild registeravgift är svårt att förstå. Ni tror att bara man inför det ska det bli någon form av politik som innebär att båtarna ska beskattas. Det har vi inte talat om. Vi talar om att det, precis som med andra avgifter, är rimligt att de som har nytta av en sak får vara med och betala i alla fall delvis vad det kostar. Det kan väl inte vara en orimlig ståndpunkt?Ni brukar ju alltid prata om i andra sammanhang att man ska stå för sina egna kostnader. Jag tycker att det är ganska rimligt att ägare till fritidsbåtar över en viss storlek är med och står för sina kostnader på sjön. Jag skulle vilja fortsätta på det som tar upp, och då skulle vi kunna ha en intressant debatt om järnväg och mycket annat. Men vi kanske ska avhålla oss från det. Att det är den som nyttjar som ska betala är ingen princip som ni brukar stå för direkt.Jag håller med dig. Allt är inte gratis, och man ska vara med och betala. Min poäng har varit att båtlivet i allra högsta grad är med och betalar för de olika delarna. Det är där vi skiljer oss åt. Vi är emot införandet av båtskatt och båtregister medan ni vill införa det. Jag menar att det vittnar om en relativt liten förståelse för hur det svenska båtlivet ser ut om man vill införa detta på den nivån. Det tycker jag är synd. Men det är tydligt för landets båtägare var vi står i den här frågan i alla fall, och det tycker jag är skönt. Tydlighet är bra när det gäller politik. Till havs, till havs. Orden känns igen av oss alla. De förknippas starkt med . Texten, som skrevs av den finlandssvenske författaren , tonsattes först av och av organisten i här i , är tradition över dessa ord, och det jag tänkte tala om, herr talman, under de här korta minuterna är traditionsfartygen. De är en viktig del av det svenska kulturarvet. De spelar inte så stor roll ekonomiskt, men de är en del av vårt svenska kulturarv.Det sägs att det aldrig lönar sig att motionera i denna riksdag, och då tänker jag inte på motionsanläggningar, som säkert är nyttiga i många avseenden. Det är tolfte året som jag har väckt den här motionen om traditionsfartygen, och jag är oerhört glad att den har avslagits alla år men att resultaten har blivit väldigt bra.År 2013 var det första helåret med helt nya regler för traditionsfartygen. , och har också varit med och på olika sätt hjälpt till i det här arbetet. fick Transportstyrelsen i uppdrag att ta fram nya regler, och vi har från nya regler som gör att utbildning av fartygsbefäl för de här traditionsfartygen är hälften så omfattande som tidigare och anpassad för de seglande fartygen. En ny styrmansbehörighet har kommit till där kravet på praktik för att erhålla behörighet som styrman blir och ytterligare för befäl. Kravet på behörighet för däckmanskapet på traditionsfartyg med en bruttodräktighet under eller en längd tas bort. I stället ska befälhavaren ansvara för att personalen ombord har tillräcklig utbildning för att fullgöra sina uppgifter.Jag tycker att detta är väldigt bra. Sjösäkerhetskraven åsidosätts inte, och därtill har den svenska anpassningen, som var hundraprocentig i förhållande till de EU-direktiv som antogs 1998 - utan att förtala något land, herr talman, omfattades de inte helt säkert av exakt samma noggrannhet i alla de europeiska länderna - gjort att det finns stora möjligheter för traditionsfartygen runt om i landet, till exempel på , på insjöarna, i och på många andra ställen, att fungera på ett bättre sätt och ge många, inte minst ungdomar, tillfälle att praktisera på de här fartygen. Det tycker jag är utomordentligt bra.Det finns många fler saker att säga, och jag vill avsluta med att säga att jag finner att jag tycker att avslagsmotiveringen till min och motion, som handlar om någonting annat , är helt suverän. Det står så här på allra sista raden: Utskottet finner sammanfattningsvis inte skäl att tillstyrka motionerna. Det tycker jag är en bra avslagsmotivering. Det kan bli ytterligare förändringar i det här sammanhanget.