bet · H101NU29 · 2014-03-12 00:00:00 — Hundratusentals människor har varit tvungna att lämna sina hem där.Vi skulle kunna resa till söder om , till exempel till där skördarna blir allt mindre, öknen breder ut sig och människor får allt svårare att klara brödfödan.Vi skulle också kunna resa till de små öarna norr om , till exempel till . Det landet försöker få till ett befolkningsavtal med för att flytta hela sin befolkning från sina öar eftersom öarna bokstavligen översvämmas av havet, som stiger som en direkt följd av klimatförändringarna.När vi pratar om klimatförändringar som någonting som sker tycker jag alltså att vi ska komma ihåg att i fattiga länder är de en realitet - de sker här och nu.Jag tycker också att vi ska komma ihåg att vi i den utvecklade delen av världen, den industrialiserade delen av världen, har ett historiskt ansvar för klimatförändringarna. Det är vi som står för av de totala utsläppen av växthusgaser i mitten av 1800-talet.Det står också inskrivet i det dokument som ligger till grund för de globala klimatförhandlingarna, , att det är de rika länderna - de så kallade - som ska gå före och minska sina utsläpp, hjälpa de fattiga länderna att minska sina utsläpp samt hjälpa de fattiga länderna med kapital och med ny, grön teknik.Vi i och vi i har alltså ett stort ansvar. Jag tycker att man ska se det här förslaget mot den bakgrunden.När jag tittar på förslaget som kommer från och på hur den svenska borgerliga regeringen har hanterat de nya klimat- och energimålen i det förslaget känns det som om regeringen väldigt mycket har varit busy doing nothing. Man har inte gjort någonting.I våras kom grönboken från kommissionen om klimat- och energipolitiken för EU. Vad svarade den borgerliga regeringen på det? Gjorde regeringen några inspel i form av konkreta mål för minskade utsläpp, för energieffektivisering, för förnybar energi, för hur man skulle kunna reformera handelssystemet med utsläppsrätter? Nej, det var knäpptyst.När vi har debatterat frågan i eller i interpellationsdebatter med ansvariga ministrar här i kammaren har det varit knäpptyst. Man har inte velat ange någon konkret svensk position.Som nämndes här tidigare av både och har flera EU-länder, bland annat , , och några länder till, gjort inspel med konkreta förslag till . De vill bland annat ha bindande mål för förnybar energi. var inte med och skrev under det brevet, som skickades in till kommissionen , och jag frågar mig varför. Jag frågar mig varför den här regeringen har missat chans efter chans att förbättra förslaget om den framtida klimat- och energipolitiken.Till slut, lite under galgen får man säga, kom regeringen med den svenska positionen. Det var inte direkt någon förbättring av EU:s klimatpolitik. säger att det vi ska bidra med är att utöver de förslag som finns nu inte vill ha några andra bindande mål för förnybar energi eller energieffektivisering utan bara ett mål för minskade utsläpp.Ministrarna säger att man vill ha ett högre mål för minskade utsläpp. Man ska nämligen köpa utsläppskrediter i andra länder. Det är väldigt osäkert om det förfarandet över huvud taget bidrar till minskade utsläpp. Det vi vet helt säkert är att det inte ställer om och att det inte ställer om . Det skjuter bara den viktiga klimatutmaningen framför oss.Vi i tycker att det är viktigt med internationellt samarbete, men vi tycker att det är en väldigt viktig principiell fråga att vi när vi sätter upp nationella klimatmål gör det här, på hemmaplan, för vi har att ta ansvar för våra utsläpp.Sedan ska vi hjälpa andra länder i den fattiga delen av världen med till exempel ett klimatbistånd. Det klimatbiståndet ska bestå av nya, additionella medel. Man ska inte göra som regeringen gör: ta pengar från biståndsbudgeten och kalla det för klimatbistånd.Vi i vill bidra till debatten med att föreslå tre konkreta bindande mål för minskade utsläpp. Vi vill att utsläppen ska minska med till 2030, vi vill ha förnybar energi och vi vill att industrin ska energieffektivisera sin verksamhet med . Det ska vara bindande mål på EU-nivå.Med anledning av det vill jag yrka bifall till reservation 4. Men jag är inte riktigt klar än.I vårt inspel lägger vi också fram konkreta förslag på hur EU:s handelssystem för utsläppsrätter ska kunna förbättras. Handelssystemet EU ETS brukar ju kallas EU:s främsta styrmedel för att minska utsläppen.Hur har det då gått med handelssystemet? Jo, om vi tittar på till exempel priset på en utsläppsrätt inom handelssystemet ser vi att det ligger på per ton. Det kan jämföras med priset på ett ton utsläpp i med vår koldioxidskatt - det ligger på drygt 1 000 kronor.Det är alltså en skillnad på faktor 40 mellan EU:s handelssystem och vår svenska koldioxidskatt. Det är så otroligt billigt att släppa ut inom det europeiska handelssystemet att kolkraften grasserar runt om i och det blir allt svårare att ställa om till förnybart. Därför behövs en grundläggande reform av EU:s handelssystem med utsläppsrätter.Vi i vill ha ett lägre utsläppstak inom handelssystemet. Det innebär konkret att den linjära utsläppskurvan som man brukar prata om - alltså hur mycket man ska minska antalet utsläppsrätter inom systemet och hur brant den kurvan ska vara - ska vara brantare. Vi vill kort och gott att det ska finnas färre utsläppsrätter inom handelssystemet. Får vi färre utsläppsrätter kan vi få upp priset på att släppa ut.Vi tycker också att man ska överväga att införa ett prisgolv på utsläppsrätterna. Om priset sjunker under en viss nivå ska man inte kunna handla inom systemet, för då blir det helt enkelt för billigt. Vi måste göra allt vi kan för att se till att det blir dyrare att släppa ut inom Europa.Jag tycker också att man ser ett stort stöd för en ambitiös klimat- och energipolitik på Europanivå. kom det en ny eurobarometer från som konstaterade att av EU:s medborgare ser en skarp klimatpolitik inte bara som en bra sak för klimatet utan också som ett sätt att komma ut ur den ekonomiska krisen och skapa många nya jobb.Vi vet att det finns ett väldigt starkt stöd i för en ambitiös klimatpolitik och inte minst för förnybar energi, till exempel vindenergi och solkraft. Egentligen har vi alltså alla förutsättningar att ha en ambitiösare klimat- och energipolitik i . Jag frågar mig: Om inte kan ta det här ansvaret och driva på för en ambitiösare klimatpolitik på EU-nivå, vilket land ska då göra det?Jag tänker på den filippinske förhandlaren , som jag träffade på klimattoppmötet i . Han hungerstrejkade under hela klimattoppmötet eftersom han verkligen ville se en förändring där. I ett av sina anföranden sade han: Om inte vi - vem? Om inte här - var? Om inte nu - när? Jag tycker att det är precis det som det handlar om. Det är här och vi kan fatta de avgörande besluten som ska ställa om och . Låt oss därför göra det! Jag tänkte börja med siffrorna 20 och 50. Det är ungefär så klimatstatistiken ser ut för just , den som vi officiellt rapporterar. Vi har minskat våra utsläpp i med ungefär en femtedel . har vår ekonomi växt med . Det är ingen slump att det blivit på det sättet, utan det beror på en serie kloka beslut som tog sin utgångspunkt med en koldioxidbeskattning och fortsatta reformer, rätt mycket under alliansregeringen, de senaste åren.20/50 är viktigt av fler skäl. I praktiken innebär det att vi kan kombinera en växande ekonomi med sjunkande utsläpp. Det är såklart viktigt för oss i som värderar företagsamhet och jobb och de skatteintäkter det ger för att kunna finansiera det vi vill med skola, infrastruktur och en mängd andra saker. Det är också viktigt som ett föredöme för många länder, som inte sällan har sin utgångspunkt i en välståndsnivå under och som vill ha en ekonomisk utveckling, länder som ofta varit förvisade till ökad användning av fossil energi och ökade utsläpp. kan användas som ett exempel på att så inte måste vara fallet.Ser vi sedan ut i världen, fru talman, vill jag utifrån de lite dystra sakerna som gäller klimat ändå hävda att vi haft en fantastisk utveckling . Jag tycker inte att vi ska tappa det perspektivet. Om vi tittar på den ekonomiska utvecklingen och globaliseringen ser vi att i praktiken hundratals miljoner människor lyfts ur fattigdom . Världen kommer att kunna nå FN:s millenniemål om en halverad världsfattigdom. Många människor kan nu ta del av ett välstånd som vi i länge kunnat ta för givet.Men problemen finns där såklart, fru talman. lever miljarder människor i fattigdom, och det skriks efter ekonomisk utveckling och välståndsmöjligheter. Det ligger förstås en utmaning i att kunna kombinera en sådan utveckling, men vi måste inte gå hand i hand med fossilanvändning och ökade utsläpp. är och kan i detta vara ett föredöme med 20 och 50. Vi har visat att vi kunnat kombinera ekonomisk utveckling med minskade utsläpp. Vi har bland de lägsta utsläppen i världen i relation till vår ekonomi. Om vi jämför med ser vi att vi ligger på ungefär hälften av snittet i . Men mycket återstår att göra. Låt oss vara ärliga med det. Jättemycket återstår för och för andra länder.Det vi nu diskuterar är ett ramverk för EU för tiden . Tanken är att EU:s 28 medlemsländer ska kunna enas om mål för energi och klimat och att det ska vara en grund för de FN-förhandlingar som förhoppningsvis ska landa i ett ramverk i . Där ligger en viktig poäng, fru talman. Ska vi klara klimatutmaningen, som flera tidigare talare varit inne på, handlar det om att världen måste samlas i någon typ av ramverk, ett gemensamt ställningstagande. Naturligtvis måste länder ta olika ansvar, men det behövs någon typ av gemensamt ramverk. Det är världens lösning. står för en försvinnande liten del av utsläppen, men vi har ett fortsatt stort ansvar. Det är dock en global lösning som måste till.Vår linje i Alliansen är att EU ska besluta om klimatmål till 2030, före . Låt oss börja där. Det är inte alla medlemsländer som tycker att man ska göra på det sättet, men det är det första viktiga ställningstagandet. Det andra är att vi vill ha ett mål om att minska utsläppen på EU-nivå till 2030. Vi tycker att det ska kunna ökas till om vi gör en överenskommelse med andra utvecklade länder om ett gemensamt mål för förnybar energi på , men vi tycker att det målet ska vara frivilligt. Länderna ska själva se på vad sätt de bäst kan bidra till målets uppfyllande. Vi tycker såklart att energieffektivisering är bra, men vi väntar in de utvärderingar som sker.Vad händer då ? Det kan kanske vara läge att stanna upp lite grann. Låt oss konstatera att vi i har en samlad klimat- och energipolitik. Vi har tydliga utsläppsmål för . Våra egna utsläpp ska ned till 2020. Vi arbetar med visionen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och det långsiktiga målet om ett klimatneutralt 2050.Vi vill hålla fast vid ett robust energisystem på tre ben där vi värnar vattenkraften, välkomnar förnybar energi och också öppnar för att kunna ersätta kärnkraften. Det är ett system som till stora delar ger produktion av energi utan utsläpp av koldioxid. Klimatpolitiken och energipolitiken är något som vi kombinerar med ansvar för ekonomin och en jobbpolitik. Det är rätt viktigt att betona att de väldigt mycket hänger ihop. Har man inte ordning och reda i ekonomin och en jobbpolitik får vi inte resurser för att kunna ha en miljöbudget.Vi får heller inte resurser till att exempelvis investera i ett så viktigt framtidsområde som forskning. Ser vi till forskningen läggs på energirelevant forskning. Fullt utbyggt läggs i den nya forskningspolitiken , vilket långsiktigt bygger upp den svenska konkurrenskraften med nya idéer, nya företag, nya lösningar. Jag vill hävda att ny kunskap är en avgörande del av en ambitiös och ansvarsfull klimatpolitik. Det måste ses jämte de saker vi beslutar om att göra i och tillsammans i samt jämte de internationella överenskommelserna.Alliansen har alltså en gemensam uppfattning om vad vi tycker om ramverket för EU till 2030. S, MP och V försöker i debatten ge sken av att de är eniga. De är eniga om att vi inte ska ha ett utan tre mål, men i övrigt spretar siffrorna. Vi kan tycka att det finns fördelar med att försöka hålla sig till ett klimatmål. Det finns forskning som tyder på att det kanske är det mest kostnadseffektiva. Man kan dock ställa sig frågan varför annars EU-kritiska partier som MP och V på detta sätt vill flytta makt från till Bryssel.En sak som diskuteras mycket är vad man vill med den förnybara energin. Det är noterbart är och presenterar en siffra som enligt impact assessment, alltså den grund har när den tittar på vad det skulle betyda för , innebär att man avvecklar kärnkraften och därmed kan räkna med rätt kraftigt höjda el- och energipriser. Det nämner inte i sitt anförande. Det ärliga hade väl varit att till energiintensiva och andra företag sända signalen att vi inte behöver den energin och att basindustrin får räkna med höjda el- och energipriser. Det hade varit den ärliga signalen, kan jag tycka.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att har gjort mycket, och vi är på många sätt ett föredöme. Men vi har mycket kvar att göra här hemma, i och framför allt internationellt för att kunna landa i ett viktigt ramverk. (Applåder)I detta anförande instämde (KD). har kanske inte gjort sig kända som det parti som varit klimatets förkämpe, men jag tycker att det var många fina ord från . Det vill jag ge honom ett visst erkännande för. Men som alla vet är det inte vad vi säger som räknas, utan det är vad vi gör.Ordningen på EU-nivå är sådan att det finns tre bindande mål - minskade utsläpp, förnybar energi och energieffektivisering. Min första fråga till är förstås: Är det en dålig ordning? Hade det varit bättre med bara ett mål också ? Om det inte är på det viset undrar jag: Vad är det som kvalitativt ändrar politiken till 2030?Sedan skulle jag vilja ta upp en annan sak. Den öppnar som ett av få EU-länder för stora uppköp av osäkra internationella krediter. Jag känner inte till något annat EU-land som vill ha så mycket internationella krediter som det som regeringen föreslår. Det är någonting som avfärdas av . Kommissionen säger att vi måste ställa om i , alltså göra allting på hemmaplan. Jag skulle vilja veta om regeringen har någon uppskattning av ungefär hur många så kallade CDM-krediter de som ni öppnar för motsvarar. konstaterar att det som räknas är handling. har en klimat- och energipolitik med ett nationellt mål om att minska utsläppen i med . har beslutat om detta krona för krona och gram för gram. I en EU-kontext är det de högsta målambitionerna. Sedan har och andra alternativa förslag jämte detta. Det är vi fullt medvetna om. Men vi konstaterar att ord går i takt med handling.I frågan om det ska vara ett eller tre mål kan man landa i olika slutsatser. Det finns forskning som talar åt olika håll. Jag vilar mig till exempel på nationalekonomisk forskning som brukar peka på att det mest kostnadseffektiva är att försöka landa i ett mål för att uppnå det övergripande målet, nämligen att få ned klimatutsläppen. Det kan finnas för- och nackdelar med det andra sättet. har till exempel i sina rapporter konstaterat att det i vissa avseenden kan finnas fördelar med att ha fler än ett mål, men att man måste göra massiva skattesänkningar för att de jobbeffekter som bland annat nämnde i sitt anförande ska skapas. Det kan vara intressant att se om går till val på massiva skattesänkningar för att lägga en grund för fler arbeten tillsammans med de tre mål själv nämner i sammanhanget.När det sedan gäller CDM-krediterna och hjälpen till andra länder kan man travestera och ta utgångspunkt i vad själv sade i sitt anförande. Vi har ett ansvar att hjälpa andra länder i andra delar av världen. Utgångspunkten för mig är att vi såklart för egen del ska ha ett högt mål för konkreta saker vi gör. Men vi ska också genom den typen av mekanismer i vår biståndsbudget kunna hjälpa till med både pengar och teknik. Det tycker jag är att tydligt ta ansvar i klimatpolitiken.Avslutningsvis ska jag säga att jag tycker att det är märkligt att , som annars är en EU-kritisk person, tycker att det är bra att på detta sätt kunna flytta makt över den svenska energipolitiken från till . Jag ställde en konkret fråga till . finns det tre bindande mål på EU-nivå. Är det fel eller rätt att vi har det på det sättet på EU-nivå? Det tycker jag är ganska viktigt att veta, eftersom det är den ordning som vi har att förhålla oss till och som ni nu vill överge. är mycket riktigt ett EU-kritiskt parti. Men de här målen finns redan här och . Det är det vi har att förhålla oss till. Vad händer ifall man bara har ett mål för minskade utsläpp? Ja, titta på hur EU:s utsläppshandelssystem ser ut och hur mycket det levererar. Det är extremt osäkert att lägga alla ägg i en och samma korg.Det är ni som är de ihärdigaste pådrivarna för uppköp av utsläppskrediter. Då tycker jag att det vore klädsamt om ni kunde redovisa hur mycket utsläppskrediter ni ämnar köpa och om det över huvud taget finns så mycket utsläppskrediter i världen. Jag ställer mig väldigt tveksam till det, måste jag säga.Lars Hjälmered säger att har det högsta klimatmålet i . Det stämmer inte. De har 40-procentiga minskningar som målsättning, men de gör allting på hemmaplan. De förlitar sig inte på billiga och osäkra utsläppskrediter. De har på hemmaplan. De förlitar sig inte heller på billiga och osäkra utsläppskrediter. EU:s utsläppshandelssystem fungerar inte perfekt, men som sade i sitt anförande är det kanske det viktigaste styrmedel vi har på unionsnivå. Utgångspunkten för oss är att vi vidtar sådana åtgärder att vi kan ha en stabilitet och en tillförlitlighet i systemet. Det viktiga är att nå det övergripande målet. Systemet ska vara ett medel för att klara en minskning av klimatutsläppen i i enlighet med de mål länderna kommit överens om. När det gäller ett respektive tre mål är inriktningen för oss framöver att försöka hålla fast vid ett mål som vi tror är bäst lämpat och mest kostnadseffektivt gör att vi klarar de uppsatta målen.När det gäller CDM återstår det väl att se vilka möjligheter som finns. Jag kan ändå tycka att det finns en moralisk aspekt i detta. Vi bidrar på detta sätt med pengar och teknik till andra delar av världen, både med den mekanismen och genom vår biståndsbudget. Jag tror att det är farligt att ha en alltför provinsiell syn och titta strikt på nationen och vår del. Vi ska ta ett stort ansvar, men vi måste se att det är en samlad lösning som behövs.Avslutningsvis kan jag konstatera att vi som allians har en gemensam idé, vilket och oppositionskamraterna saknar, förutom detta med tre mål. Man kan jämföra oss tre partier i oppositionen, eller rättare sagt de rödgröna partierna. Det finns fler partier i oppositionen - jag ber om ursäkt. Jag kan jämföra positionerna som vi har med hur det var vid en debatt om energipolitik när jag råkade vara inne i salen. Då spretade det åt helt olika håll. Vi har lite olika uppfattningar när det gäller snabbheten och hur mycket man ska göra.Jag tycker ändå att det finns anledning att ställa ett par frågor i detta sammanhang. Först beskriver hur bra det är att ha tydliga klimatråd och att ställa om systemen. Det ger arbete, välstånd och tillväxt och förstärker konkurrenskraften. Allt det där kan jag hålla med om. Jag tror att de flesta kan hålla med om just detta. Men när det kommer till ett nytt förslag tycker man att vi nog inte ska gå före. Jag minns diskussionen om 20-20-20-målet för . I den diskussionen hörde till de mest pådrivande. Varför är man inte lika pådrivande i den här processen? Tvärtom har man inte ens brytt sig om att "spela in" tillsammans med de länder som har velat ha en högre ambition. ligger man på ungefär samma nivå som stater som är tveksamma och saknar den kunskap och kanske framför allt den forskning som vi har. Jag undrar varför man inte har högre ambitioner. Jag tror att svaret på fråga är att det är han som upplever situationen så. Sedan handlar det också om att regeringen har gjort egna inspel. Ni hänvisar till ett brev som skickats. Men det är inte den enda kontakten med . Självklart har denna en fortlöpande dialog med departementen.Det jag kan konstatera är att vi ger ett gemensamt besked. säger att vi tycker lite olika i en del av energipolitiken. Så är det absolut. Men den väsentliga poängen i detta är att vi som allians "landar ut" i ett gemensamt besked om att värna vattenkraften, bygga mer av förnybar energi och också kunna ersätta en del kärnkraft. Vi "landar ut" med ett samlat regeringsalternativ. Ni talar om tre mål, men i övrigt talar ni för er själva och har inget regeringsalternativ att sätta emot Alliansens. Det spretar fullkomligt från och de andra på den sidan.Det finns två problem med det som och står för, tycker jag. Det ena är att det enligt analyser skulle leda till höjda kostnader. Man ska vara försiktig med att använda exakta siffror, men allt tyder på att man kan räkna eller så i ökade el- och energikostnader till 2030 om vi följer vad Alliansen föreslår. Ska man tro blir det dock en ökning på med politik. Det är inte de exakta siffrorna som är väsentliga, utan snarare perspektiven. Det står för skulle leda till väsentligt ökade kostnader, om man ska tro , och detta skulle slå direkt mot jobb och företagsamhet i . Det andra problemet är att Socialdemokraterna i någon mening vill stänga ned kärnkraft bakvägen. Det slår direkt mot investeringsviljan i viktiga företag i . Jag tror att det är en dålig signal, fru talman. Det är fascinerande när är med i en energidebatt. Oavsett vad den handlar om kommer man alltid på något sätt in på kärnkraften. Det är fantastiskt att man kan diskutera nästan vilken aspekt som helst av energipolitiken och komma in på kärnkraften.Jag förstår inte riktigt argumentation.Först har han en lång inledning i sitt anförande där han berättar hur bra, viktigt och nyttigt det är och framför allt vilket ekonomiskt välstånd och vilken konkurrenskraft detta har inneburit för . Sedan säger han att det kommer att kosta så mycket att det vill man inte vara med på.Det är ganska svårt att se hur mycket priset på energi kommer att öka . Vi vet dock en sak. Det kommer att bli dyrare med energi. Det pekar allt på. Hur mycket tror jag ingen av oss vet. I det sammanhanget ska man vara väldigt försiktig.Man kan inte stå på två olika ben . Å ena sidan säger man att det skapar välstånd, å andra sidan säger man att det är så mycket problem för att energipriserna kommer att stiga.Vad är det egentligen vill? Vill han över huvud taget ha ökade klimatambitioner i EU? Vill man ha förnybar energi? Frågorna måste ställas på det sättet. Svaret på de två sista frågorna är ja från min sida. Det är klart att vi vill ha högre klimatmål för EU och förnybar energi. Det övergripande som detta handlar om är: Hur ska vi kunna klara en stor klimatutmaning? Jag utgår från att vi måste ha ett världssvar, ett FN-svar, på detta. Det är i det perspektivet man ska se den EU-diskussion som är. Det är ett samlat högt mål. ska naturligtvis bidra till detta. Det långsiktiga för är att se: Vad betyder klimatmålen för ? Det handlar om långsiktiga förutsättningar för till exempel investeringar.Börje Vestlund kan tycka att det är lite tråkigt att vi talar om kärnkraft, vattenkraft eller vad det kan vara när vi kommer in på en klimat- eller energidebatt. Jag kan tycka att det är lite viktigt att Alliansen kan ge ett långsiktigt besked i en så viktig fråga som energipolitiken. Den hänger tätt ihop med klimatpolitiken för att vi ska kunna klara de klimatmål vi har satt och för att både hushåll och företag ska veta vad som gäller.Vi kan konstatera att vi i haft en i många stycken välfungerande klimatpolitik i med målet . Vi har minskat våra utsläpp och ökat ekonomin och kan på många sätt ses som ett föredöme i den delen. Det fortsätter vi gärna med. Utgångspunkten för oss handlar också om att titta på de åtgärder och saker vi gör. Det ska vara kostnadseffektivt.