bet · H101UU13 · 2014-01-22 00:00:00 — 2013/14:UU13 Ny inriktning för för Ny inriktning för för I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2013/14:29 Ny inriktning för för och tre motioner från den allmänna motionstiden och . Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna och att motionerna avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ny inriktning för för avslår motionerna 2012/13:U306 yrkande 53 och 2013/14:U303 yrkande 65 och lägger skrivelse 2013/14:29 till handlingarna. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (M), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2013/14:29 Ny inriktning för för och tre motioner från den allmänna motionstiden och . Utskottet har tidigare behandlat frågor om Östersjöstrategin bl.a. i betänkande 2011/12:UU3 , betänkande 2009/10:UU16 Genomförandet av för och i utlåtande /10:UU5 för . Utskottet har under ärendets beredning tagit del av kommissionens meddelande Rapport om de makroregionala strategiernas mervärde (KOM (2013) 468). I skrivelsen redogör regeringen för den nya inriktning som för har fått genom den översyn som avslutades . Regeringen redovisar vilka åtgärder som behöver vidtas för att de mål som EU har antagit för för ska nås. Regeringen redogör också för några av de resultat som strategin har uppnått sedan den antogs under ordförandeskap i EU 2009. Vidare redovisar skrivelsen hur regeringen har organiserat sitt arbete för att leda, underlätta och stödja genomförandet av strategin i . Ny inriktning för för Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2013/14:29 till handlingarna och avslår motionsyrkanden om ett förstärkt Östersjösamarbete. Utskottet välkomnar den översyn av för som har gjorts av kommissionen och EU:s medlemsstater. De tre nya övergripande målen för är att rädda havsmiljön, att sammanlänka regionen och att öka välståndet. I skrivelsen redovisar regeringen vilka åtgärder som behöver vidtas för att uppnå dessa mål och redogör också för några av de resultat som strategin har uppnått. Skrivelsen redovisar även för hur regeringen har organiserat sitt arbete för att leda, underlätta och stödja genomförandet av strategin i . har åtagit sig helt eller delat samordningsansvar för sammanlagt 5 av de 17 prioritetsområdena, vilket är fler än något annat Östersjöland. leder också ett horisontellt åtgärdsområde genom de kommunala samverkansorganen i och län. I handlingsplanen finns drygt 100 flaggskeppsprojekt, varav 32 helt eller delvis leds av svenska aktörer. Vidare har ett nationellt avrapporteringssystem skapats. För att värna miljön och långsiktigt garantera säkerheten i framhåller Socialdemokraterna i kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 53 och kommittémotion 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 65 att bör ta initiativ till ett än mer fördjupat samarbete mellan samtliga Östersjöstater. Socialdemokraterna betonar vikten av att även i fortsättningen håller en hög profil i arbetet med åtgärdsplan för (Baltic Sea Action Plan) och att bör driva på för att samtliga länder runt ratificerar ballastkonventionen. Vidare anser motionärerna att regeringen bör driva på för att även ska delta i samarbetet med sjölägesinformation, miljöskydd och katastrofberedskap via civila övervaknings- och samverkansorgan. Utskottet välkomnar den översyn av för som har gjorts av kommissionen och EU:s medlemsstater. Genom översynen har en förskjutning skett från en tidigare problemorienterad ansats till en tydligare mål- och resultatinriktning. Utskottet ser positivt på detta och på att EU har enats om tre övergripande mål för EU:s : att rädda havsmiljön, att sammanlänka regionen och att öka välståndet. Utskottet vill framhålla att samarbetet inom är av stor vikt såväl för att förbättra miljön som för att göra regionen mer konkurrenskraftig med ökad tillväxt och välfärd. för erbjuder EU:s medlemsländer runt en ökad möjlighet att använda sitt medlemskap i för att möta och ta till vara gemensamma utmaningar respektive möjligheter. Utskottet konstaterade att strategin berör mer än 100 miljoner människor som lever och verkar i regionen. Utskottet välkomnar att det svenska deltagandet i genomförandet av är brett och i princip omfattar samtliga insatsområden. Bland EU:s är det land som har kommit längst med att skapa något som kan liknas vid ett nationellt avrapporteringssystem genom att sammanställer en rapport om det svenska genomförandet av strategin. Rapporten bygger på inrapportering från genomförande myndigheter, länsstyrelser och kommunala samverkansorgan. rapport framgår att utöver de nya kontaktytor som skapats med andra har för också gett upphov till ett flertal nya samarbeten inom – främst i form av tvärsektoriella samarbeten mellan svenska myndigheter, men också mellan regioner och organisationer. Utskottet konstaterar även att det är positivt att genomförandet av strategin har integrerats alltmer i myndigheternas ordinarie verksamhet och bidragit till att internationaliseringen av myndigheternas arbete stärkts ytterligare. Utskottet vill liksom tidigare framhålla vikten av fortsatt politiskt stöd för att åstadkomma den långsiktighet som är nödvändig för att strategins mål ska uppnås (bet. 2011/12:UU3). Det är därför viktigt att Östersjöstrategin regelbundet hanteras såväl inom berörda rådskonstellationer som i parlamentariska sammanhang på både nationell och europeisk nivå. Utskottet anser även att strategin kan tjäna som modell och inspiration för andra europeiska regioner och makroregionala samarbeten och att den därmed är en angelägenhet för hela unionen. Utskottet välkomnar att Europeiska kommissionen i sin rapport om de makroregionala strategiernas mervärde (KOM(2013) 468) slår fast att makroregionala strategier som för uppvisar ett tydligt mervärde genom att de bidrar till utvecklingen av nya gränsöverskridande projekt, nätverk och initiativ samt ger ny energi till befintliga sådana. Vidare visar kommissionens rapport att makroregionala strategier medför ett bättre resursutnyttjande av EU:s medel och resurser. De bidrar också till en förbättrad integration och samordning mellan länderna bl.a. genom att stärka samarbetet mellan myndigheter i de enskilda länderna och genom att främja en mer sektorsövergripande arbetsmetod. Utskottet konstaterar att för främst riktar sig till EU:s medlemsstater och institutioner. För att nå konkreta resultat krävs dock ett gott samarbete också med icke-medlemsstater som , och . Utskottet vill understryka vikten av samarbetet med och övriga länder inom samtliga tillgängliga forum, t.ex. den nordliga dimensionen, (Helcom) och Östersjöstaternas råd (). Det är även centralt att arbetar aktivt med att genomföra Helcoms åtgärdsplan för (Baltic Sea Action Plan, BSAP), och utskottet välkomnar att och 2009 inrättade en fond (den s.k. BSAP-fonden) för att stödja utvecklingen av investeringsprojekt för genomförandet av åtgärdsplanen. Fonden administreras av Nordiska Investeringsbanken och Nordiska miljöfinansieringsbolaget och har också finansierat åtgärder relaterade till flaggskeppsprojekt i för . Utskottet noterar att sjöfartsnäringen i kommer att omfattas av flera nya bestämmelser, t.ex. regleringen av kväveoxidutsläpp i , införlivandet av barlastvattenkonventionen och förbudet mot utsläpp av toalettavfall från kryssningsfartyg i . De kommande regleringarna ställer höga krav på koordinerade åtgärder mellan för tillämpning, infrastruktur och tillsyn. Vad gäller barlastvattenkonventionen träder den i kraft efter att den har ratificerats av minst 30 stater som står för av världshandelsflottans tonnage. hade konventionen ratificerats av 38 stater som tillsammans innehar . ratificerade konventionen 2009. Utskottet noterar vad trafikutskottet anför i betänkande 2012/13:TU12 om att deltar aktivt i FN:s sjöfartsorganisation () och EU:s och Helcoms miljöarbete och att frågorna om hantering av barlastvatten, utsläpp av kväveoxider och energieffektivitet behandlas aktivt på såväl internationell nivå som inom . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrker utskottet motionerna 2012/13:U306 (S) yrkande 53 och 2013/14:U303 (S) yrkande 65 och föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i en motion som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:29 Ny inriktning för för . Motion från allmänna motionstiden 2012/13:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 8.8 . Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:U251 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordnade internationella åtgärder för att rädda . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om implementeringen av den resolution som antogs vid i Pärnu . 2013/14:U303 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 8.9 . Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 2 m.fl. (FP)