bet · H101CU8 · 2014-01-21 00:00:00 — Den nuvarande regeringen har beslutat att avskriva förslagen i departementspromemorian. Vi anser att detta är djupt beklagligt, och vi är mycket oroade över vad regeringens politik kommer att få för konsekvenser för jämställdheten inom näringslivet. I sammanhanget vill vi uppmärksamma att man i införde lagstiftning som innebär att av vardera könet ska vara representerat i de stora bolagens styrelser. Lagstiftningen uppfattas där , efter visst inledande motstånd, som positiv. I är kvotering en självklarhet. Enligt vår uppfattning har de svenska bolagen redan fått god tid på sig att själva försöka komma till rätta med problemet med mansdominerade styrelser. har otillräckliga initiativ tagits från näringslivets sida för att förändra situationen. Vi kräver därför att åtgärder vidtas mot mansdominansen i bolagens styrelser. Kommissionen har presenterat ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade bolag. I förslaget finns en reglering av hur ledamöterna ska utses för att bolagen ska uppnå målet att styrelserna består av av vardera könet. har ställt sig bakom förslaget. Vi ser positivt på det arbete som pågår inom EU för att åstadkomma en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade bolag och anser att regeringen aktivt bör stödja förslaget. Enligt vår mening bör regeringen nu lägga fram lagförslag som innebär att andelen kvinnor i privatägda aktiebolags styrelser och valberedningar måste vara så att får en lagstiftning som den norska. Vad gäller de kommunala bolagen är det bra att regeringen gett en utredning i uppdrag att bl.a. överväga behovet av att bredda utnämningen av styrelseledamöter i kommunala företag. I sitt arbete ska utredningen särskilt beakta vikten av en jämn representation av kvinnor och män. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna 2013/14:C223 yrkandena 1 och 2, 2013/14:C224 yrkandena 1–3, 2013/14:C338, 2013/14:C444 yrkande 4 och 2013/14:A288 yrkande 11, som sin mening ge regeringen till känna. Vi anser att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion 2013/14:C413, och den bör därför avslås. Jämställdhetsredovisning, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C453 av m.fl. (S). Utredningsmaterial från bl.a. visar att ökad jämställdhet mellan män och kvinnor i företagen också ökar produktiviteten. Vi ser det därför som ett problem att den nu gällande årsredovisningslagen inte innehåller någon skyldighet för företagen som omfattas av lagen att lämna en mer djuplodande jämställdhetsredovisning. Vi menar att en sådan redovisning skulle synliggöra eventuella problem och hjälpa företagen i deras jämställdhetsarbete. Regeringen bör därför utreda om företag som omfattas av årsredovisningslagen ska bli skyldiga att i sin årsredovisning lämna en jämställdhetsredovisning bestående av bl.a. könsuppdelad lönestatistik samt uppgifter om sjukfrånvaro och föräldraledighet. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2013/14:C453, som sin mening ge regeringen till känna. Lagen om ekonomiska föreningar, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C422 av m.fl. (S) och 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6. Kooperationen är en stor och viktig del i den svenska ekonomin, och de flesta kooperativ drivs i form av ekonomiska föreningar. För att upprätthålla konkurrensen mellan olika associationsformer anser vi att det är av yttersta vikt att lagstiftningen är neutral i förhållande till olika associationsformer. har presenterat sitt slutbetänkande och förslagen har remissbehandlats. Vi förutsätter att den fortsatta beredningen inom nu skyndsamt leder till förslag som gör att den ekonomiska föreningen blir en mer flexibel företagsform som kan vara konkurrenskraftig i förhållande till andra associationsformer. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2013/14:C422 och avslag på motion 2013/14:N210 yrkandena 5 och 6, som sin mening ge regeringen till känna. Lagen om ekonomiska föreningar, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6 samt 2013/14:C422 av m.fl. (S). Ekonomiska föreningar kan startas av rent ideella, sociala och icke vinstdrivande syften, där allt eventuellt överskott enligt stadgarna ska gå tillbaka till verksamheten eller liknande ändamål. finns vanliga traditionellt vinstdrivande företag även i form av ekonomiska föreningar. Dessa två olika typer av ekonomiska föreningar har olika karaktär och olika mål, men har ändå samma företagsform, vilket är opraktiskt och otydligt. Det vore lämpligt med olika villkor beträffande skattepliktighet, möjlighet till fondfinansiering m.m. Enligt slutbetänkande (SOU 2010:90) framstår såväl aktiebolagsformen som den ekonomiska föreningsformen för en del sociala företag som främmande som den ideella föreningsformen uppfattas som alltför oreglerad. Jag anser att lagen om ekonomiska föreningar bör ses över med syftet att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. Lagstiftaren har gjort detta för aktiebolag och behovet torde vara än större beträffande föreningsformen. Jag anser även att lagstiftningen bör ses över i syfte att utreda om det behövs en särskild bolagsform för kooperativa företag. Regeringen bör ta de initiativ som krävs. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2013/14:N210 yrkandena 5 och 6 samt avslag på motion 2013/14:C422, som sin mening ge regeringen till känna. Regler för socialt företagande, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:C388 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Inom många för samhället viktiga områden växer det fram företag för vilka vinst inte är det primära målet. En del av dessa företag finns inom områden där verksamheten har ett mer allmänt intresse, t.ex. vård, skola och omsorg. Andra företag, inte minst de sociala arbetskooperativen, bedriver verksamhet för att integrera de mest utsatta på arbetsmarknaden, såsom psykiskt funktionshindrade och tidigare alkohol- och narkotikamissbrukare. Ytterligare andra verksamheter inriktar sig på att skapa arbeten för ungdomar, kvinnor och invandrare eller engagerar sig i lokal utveckling. Detta företagande är en naturlig del av den sociala ekonomin. På grund av dess särskilda inriktning benämns verksamheten ibland socialt företagande. I dessa företag är medlemsnyttan eller samhällsnyttan den bakomliggande drivkraften. är det i allt väsentligt det offentliga som betalar för de utförda tjänsterna. Det sociala företagandet kommer att få en allt viktigare roll . Jag anser att denna potential av ny företagaranda måste utvecklas. Att stödja utvecklingen av det sociala företagandet handlar också om att öka medborgarinflytandet i ekonomin. Inom områden där samhällsintresset väger tungt kan inte vinstintresset styra eftersom det finns uppenbara risker att den allmänna välfärdspolitiken blir underminerad. En ny associationsform för socialt företagande skulle stimulera människor att starta företag av denna typ. Det är viktigt att visa en politisk vilja att utveckla det sociala företagandet och anvisa ett klart och tydligt regelverk. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ta de initiativ som krävs i frågan. Vad som anförts ovan bör regeringen, med bifall till motion 2013/14:N210 yrkande 4 och avslag på motion 2013/14:C388 yrkandena 1 och 2, som sin mening ge regeringen till känna. Ytterligare lagstiftning om franchising, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C401 av (S). Liksom motionären anser vi att en franchisetagare – i egenskap av den svagare parten i ett franchiseförhållande – kan befinna sig i en utsatt situation. Lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet, som trädde i kraft , syftar till att stärka en blivande franchisetagares ställning i de förhandlingar och diskussioner som föregår undertecknandet av ett franchiseavtal. Lagstiftningen är därför primärt inriktad på den information som franchisegivaren ska tillhandahålla inför ett avtalsslut. Vi tycker att lagstiftningen är bra och att den fyller en viktig funktion. Vi anser dock att det behövs ytterligare lagstiftningsåtgärder för att stärka en franchisetagares ställning. Enligt vår uppfattning bör regeringen bl.a. överväga att införa en förhandlingsrätt för franchisetagare, bestämmelser om uppsägning av avtalen och ekonomisk kompensation vid inlösen i samband med uppsägning samt förbjuda oskäliga avtalsvillkor. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2013/14:C401, som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C223 av och (båda MP): begär att regeringen lägger fram ett lagförslag om kvotering i börsbolagsstyrelser. begär att regeringen lägger fram ett lagförslag om kvotering i kommunala och statliga bolagsstyrelser. 2013/14:C224 av m.fl. (MP): begär att regeringen lägger fram ett lagförslag om kvotering i börsbolagsstyrelser. begär att regeringen lägger fram ett lagförslag om kvotering i kommunala och statliga bolagsstyrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja förslag om kvotering. 2013/14:C331 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ett införande av ett styrelsekörkort. 2013/14:C338 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra styrelser för börsnoterade bolag jämställda. 2013/14:C373 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda införandet av en avskrivningstakt på goodwill-värden på 10–. 2013/14:C388 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt låta utreda lagstiftning för en företagsform som uttryckligen syftar till att skapa nytta för alla berörda intressenter, inte bara aktieägarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt låta utreda hur bästa möjliga förutsättningar kan skapas för att främja denna typ av företag, genom åtgärder som förändrade regler i upphandling och skattelättnader. 2013/14:C393 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bolagsstämmokravet för små aktiebolag. 2013/14:C401 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen om franchising. 2013/14:C405 av (KD): tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om att standardisera formatet vad gäller företagens elektroniska rapportering av finansiell information till myndigheter med utgångspunkt från en gemensam och internationellt vedertagen standard såsom XBRL. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge en eller flera myndigheter i uppdrag att äga och förvalta de taxonomier som ska ligga till grund för företagens elektroniska rapportering. 2013/14:C413 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eftersträva jämställda styrelser i statliga organisationer och företag. 2013/14:C416 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sänkt krav på eget kapital i aktiebolag. 2013/14:C422 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ekonomiska föreningar. 2013/14:C444 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvotering i bolagsstyrelser. 2013/14:C453 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhetsredovisningar i årsredovisningar. 2013/14:C469 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av 6 kap. 4 a § stiftelselagen. 2013/14:N210 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om en särlagstiftning för sociala företag även i Sverige.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagen om ekonomiska föreningar med syftet att undersöka eventuella fördelar med att dela upp den juridiska personen i två delar för att tydliggöra den icke vinstdrivande formen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en särskild bolagsform för kooperativa företag. 2013/14:A288 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvotering till bolagsstyrelser. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Den första frågan som jag vill ta upp här gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser. Det finns forskning som visar att kompetens inte är det enda urvalskriteriet för att hamna i en bolagsstyrelse. De som sitter i valberedningen utgår mycket från vilka de känner och, kanske omedvetet, från likhet, det vill säga att män utser andra män. Därför är problemet inte bara att det är för få kvinnor i bolagsstyrelserna utan också att det är för få kvinnor i valberedningarna. Vi kan se att kvinnor inte har sämre kompetens än män, inte har lägre utbildning och inte mindre arbetslivserfarenhet. Argumentet att kvinnor skulle sakna kompetens i detta sammanhang håller alltså inte. Vi kan se en mycket långsam förbättring. Denna förbättring kan dessutom kopplas till att det har varit en debatt i samhället om dessa frågor och även hot om lagstiftning - att ha kvotering i bolagsstyrelser. I införde man kvotering i bolagsstyrelser . Man sade att det skulle finnas av vartdera könet i de stora bolagens styrelser. Det fanns först ett motstånd mot detta. Men kan man se att det finns positiva erfarenheter av det. Man kan se att i och med att det har kommit in fler kvinnor i bolagsstyrelserna har utbildningsnivån generellt höjts. Man kan även se en föryngring. Det är alltså många unga kvinnor och många välutbildade kvinnor som har kommit in. På EU-nivå jobbar man också med denna fråga. har satt upp ett mål om att det ska vara av vartdera könet i bolagsstyrelserna . Detta är regeringen tyvärr emot. har tidigare röstat ja till det, och det finns ett stöd för det inom EU. Men regeringen här hemma är emot detta med hänvisning till att denna fråga inte är lämplig att besluta om på EU-nivå. Jag tror att det är ett svepskäl. Regeringen är nämligen emot detta arbete även på hemmaplan. Jag tror att det är den främsta invändningen. Annars säger man att frågor om jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati ska beslutas på EU-nivå där länderna har krav på att leva upp till detta. Det som vi nu vill är att få en lagstiftning i som innebär att både bolagsstyrelser och valberedningar ska ha av vartdera könet. Förutom att detta skulle lösa problemet är vi övertygade om att det skulle snabba på den frivilliga processen i väntan på att lagstiftningen träder i kraft. Det som har gjorts när det gäller kommunala bolag tycker vi är positivt. Även där finns det ett problem med att det inte är en jämn representation, och det är kvinnor som är underrepresenterade. En utredning har föreslagit att man ska bredda utnämningarna, vilket vi tycker är bra. Vi hoppas framför allt att utredningen kan titta på frågan om en jämn könsrepresentation. Den andra frågan som jag tänkte ta upp här gäller jämställdhetsredovisning. Det finns utredningar, bland annat från , som visar att om man ökar jämställdheten i företagandet ökar man också produktiviteten. Det går alltså bättre ekonomiskt för de företag som har mer jämställdhet och mångfald.De företag som omfattas av årsredovisningslagen har inte skyldighet att göra någon omfattande jämställdhetsredovisning. Om de hade varit skyldiga att göra det skulle det synliggöra problemen offentligt, men framför allt i företagen själva. Kanske är man inte medveten om hur illa det ser ut, och när man synliggör problemen kan man vidta åtgärder för att lösa dem.Därför vill vi att de företag som omfattas av årsredovisningslagen också ska omfattas av krav på att göra ordentliga jämställdhetsredovisningar. Bland annat handlar det om könsuppdelad lönestatistik. Lönediskrimineringen är ett av de allra största jämställdhetsproblemen. Kvinnor som utför samma arbete som män diskrimineras konsekvent med sämre lön.Även uppgifter om sjukfrånvaro är intressanta när det gäller redovisningen. Där kan man se att kvinnor ofta är sjukskrivna mer än män. Det är viktigt, inte minst för företagets egen lönsamhet, att man förebygger problemet. Det gäller till exempel arbetsmiljöfrågor.Föräldraledighet är en annan viktig sak som bör ingå i jämställdhetsredovisningen. Där kan man se att det för det mesta är ett ojämnt uttag. Männen tar bara en femtedel av föräldraledigheten. Detta missgynnar kvinnorna på när det gäller karriär och löneutveckling. Man kan se att för varje extra månad föräldraledighet som män tar ut ökar kvinnans lön . Det handlar alltså om en man och en kvinna i ett förhållande; när mannen tar mer föräldraledighet och kvinnan därmed mindre ökar hennes lön. Detta är en intressant siffra för att öka jämställdheten och dessutom se till att både män och kvinnor är föräldralediga.En annan fråga som jag tänkte ta upp gäller ekonomiska föreningar. Kooperationen är viktig för , och det är en bra form för dem som jobbar där. Inte minst är kooperativt boende, där man kan få ned köpesumman för dem som vill komma in och bo där, en bra form. Tyvärr drivs de flesta kooperativa företag som ekonomiska föreningar. Det finns problem med denna företagsform; man kan till och med se att den missgynnas jämfört med andra företagsformer. Därför hoppas vi att regeringen kommer tillbaka i frågan och ser till att den ekonomiska föreningen fungerar lika bra som andra företagsformer.Min partikollega kommer att tala mer om franchising. Jag kan säga att vi står helt och fullt bakom det han kommer att säga. Franchisetagare är missgynnade. De är den svagare parten i förhållande till franchisegivaren. Det handlar om att vi behöver få förhandlingsrätt för franchisetagare, möjligheter till uppsägningsavtal, ekonomisk kompensation i samband med uppsägningar, förbud av oskäliga avtalsvillkor och så vidare. kommer alltså att utveckla detta. I civilutskottets betänkande 8 om associationsrätt behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Många av förslagen har behandlats av tidigare. Det bör, inte minst av regeringen, uppfattas som att frågorna är mycket angelägna. Några nya initiativ kan man emellertid hitta bland motionerna.Herr talman! Var femte medborgare i vårt land är född utomlands alternativt har föräldrar födda utomlands. Det var länge sedan kvinnorna till antalet passerade oss män på de högre utbildningarna. Trots dessa båda fakta ser de flesta en vit man framför sig när de tänker på en ledande person i samhället, oavsett om det handlar om näringslivet, politiken eller statsapparaten. Det finns mycket att göra i vårt samhälle när det gäller fördelning av makt och inflytande.I betänkandet behandlas motionsförslag om åtgärder för en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser. har länge drivit kravet på en lagstiftning om att det underrepresenterade könet ska ha rätt till av antalet platser i en bolagsstyrelse. I nästan alla bolagsstyrelser handlar det om att öka kvinnors inflytande.Frågan utreddes under de år som hade inflytande över den socialdemokratiska regeringen, men förslaget hann aldrig bli lagstiftat före alliansregeringens tillträde. Den kvinnofientliga alliansregeringen valde då att snabbt avskriva alla tankar på att öka kvinnors inflytande. Bara som ett tips till den journalist som vill beskriva skiljelinjer mellan regeringen och en stor del av oppositionen: Skriv om en regering som anstränger sig för att hålla tillbaka kvinnorna och en opposition som kämpar för att lyfta fram dem!Varför är då detta en så viktig fråga att vi återkommer till den? Förutom det uppenbara om dolda manliga maktstrukturer och orättvisor handlar det faktiskt om rent praktiska fördelar. Vi i har mer än någonsin behov av ett framgångsrikt näringsliv, och det är bevisat, om, att företag med stort kvinnligt inslag i ledande ställning gör ett bättre jobb än de där enbart män styr.Precis som konstaterar jag att kvinnor helt enkelt är bättre företagsledare än män. Vi män borde därför av ren självbevarelsedrift anstränga oss för att lyfta fram fler kvinnor i ledande befattningar. Det argumentet kanske jag inte borde ha använt här, för det är väl inte politiskt korrekt att säga så. Det är ju för att öka jämställdheten i samhället som vi driver frågan och inte för att männen ska få fler fördelar. Jag tror ändå att det behöver sägas att även vi män vinner på att fler kvinnor får ledande positioner i näringslivet.Norge har, precis som påpekade, med stor framgång infört kvotering i bolagsstyrelser - precis så som vi miljöpartister har föreslagit - trots att vi gröna när det skedde inte hade någon representation i det norska . Det gör att det känns lite misslyckat att stå här. Det är märkligt att en enig riksdag i , som så ofta framställs som ett föregångsland när det gäller jämställdhets frågor, inte kan säga ja till den modell för könskvotering i bolagsstyrelser som vi i har föreslagit och som man har infört i utan ett miljöparti i Stortinget.Herr talman! Betänkandet innehåller även en del andra intressanta förslag. Eftersom jag själv har ägnat en stor del av mitt vuxna liv till att initiera, bygga och förvalta olika former av ekonomisk verksamhet med utgångspunkt från lagen om ekonomiska föreningar är jag särskilt glad för förslaget i motion N210. Det råkar också vara så att en av mina gamla skolkamrater var huvudsekreterare i en utredning som 1980 - tror jag att det var - lade fram ett förslag om revidering av lagen om ekonomiska föreningar.Inom ramen för denna lag huserar såväl några stora företag med miljardomsättning som ett mycket stort antal små, praktiska kooperativa verksamheter - och allting däremellan. Det som förenar verksamheterna är en medlemsnytta som man sätter i fokus. Vi anser att det finns samma behov här som i aktiebolagslagen av att skilja på vinstdrivande och icke vinstdrivande verksamheter. Regler för kapitalbildning och beskattning skulle exempelvis kunna utformas på ett sätt som är bättre för om man genomför en sådan uppdelning. Exempelvis kreditgivningsfrågor är mycket speciella för ekonomiska föreningar; det har jag erfarit.En utredning för att se över villkoren för alla de verksamheter som bedrivs inom ramen för lagen om ekonomiska föreningar borde emellertid inte vara så låst i sitt uppdrag att den inte skulle kunna komma fram till en än mer genomgripande uppdelning av alla dessa verksamheter med alla de olika karaktärer de har. Man skulle helt enkelt kunna få flera olika lagrum för olika typer av verksamheter.Herr talman! En näraliggande fråga är det som brukar benämnas socialt företagande. Det innebär att personer med nedsatt funktionsförmåga bedriver yrkesverksamhet i företagsform.