· H201MJU2 · 2014-12-18 18:55:42 — Det handlar om arbetsgivaravgiften, och den ska ju finansiera våra pensioner, sjukförsäkring, föräldraförsäkring och en del andra väldigt viktiga saker. Avgiften ligger på som betalas när man anställer någon. man att ett företag anställer en ungdom och betalar i månadslön blir arbetsgivaravgiften . Om arbetsgivaravgiften halveras betalar arbetsgivaren i stället . Totalsumman för att anställa en ung person, utan neddragningen, är alltså . Totalsumman för att anställa någon efter halveringen blir . Det är ingen gigantisk skillnad, det tycker jag är viktigt att komma ihåg. Men det är klart, det är en viss skillnad. Men man ska komma ihåg att detta kostar enorma summor pengar. IFAU, som är ett expertorgan som utvärderar arbetsmarknad och utbildning, har konstaterat att dessa jobb netto kostar 1-1 ½ per jobb. Detta envisas de borgerliga om och säger att det är så viktigt. Det verkar som att det är deras enda sätt att skapa jobb för unga människor. Det finns väldigt många andra, väldigt mycket effektivare sätt att skapa jobb för unga. Det handlar om investeringar och till exempel om miljöomställningar, det som vi har pratat om här . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Det finns säkert väldigt många sätt och göra det på. Men det vi nu pratar om är att generellt sänka trösklarna. Det handlar om unga människor, kanske om ett första jobb och om man kommer in i verksamheten. Den erfarenhet jag har efter att ha mött företag inom turistbranschen, där det jobbar många unga - det gäller även gäller restaurangbranschen - är att det har varit en avgörande faktor. Jag har svårt att tro att de skulle vittna om det om så inte vore fallet. Det är lite svårt att överblicka vad det egentligen betyder att få sitt första jobb. får man inte diskutera dynamiska effekter av sådant, men om man kommer in, får sitt första jobb och därmed har ett cv kan man gå vidare. Men vad det betyder för individen och för samhället har jag nog lite svårt att överblicka. Det är inte så himmelens lätt att räkna ut det, kan jag tänka mig. Att det har haft en avgörande betydelse för många branscher är helt klart. De experter som utvärderar detta konstaterar att varje jobb kostar 1 ½ miljon kronor. Det kostar mer än det smakar, drygt 15 miljarder . Vi kan göra mycket mer och bättre saker för dessa pengar. Det är konstigt att de borgerliga partierna inte kan ta in vad utvärderarna säger om saken. Jag tycker att vi ska nämna att det handlar om riktiga, reguljära jobb som uppstår på arbetsmarknaden. Det är inte en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det är oerhört viktigt att de kommer in i företagsamheten. Jag kan upprepa att för de företag som jobbar i branscher med många unga har det stor betydelse. Tack, , för ditt anförande! Jag har lite funderingar om det sista som kommit upp i debatten, vilka ambitioner egentligen har när det gäller landsbygden och jordbruket. När man lyssnar på det som sägs i miljö- och jordbruksutskottet tycks det råda vissa oklarheter om hur egentligen ser på jordbrukets konkurrensförutsättningar och att jordbruket verkar på en internationell marknad. Svenska bönder har svårigheter eftersom deras mjölk, spannmåls- och köttpriser sällan sätts i , utan de sätts internationellt på olika råvarubörser och är beroende av vad som händer. Mjölkbönderna är till exempel direkt utsatta för en stark press . Detsamma gäller grissidan, vilket vi ser ganska tydligt. Å andra sidan är produktionskostnaderna i många fall väldigt lokala och nationella. Det är bara ett fåtal av dessa kostnader man själv kan påverka. Däremot har vi i alla möjligheter att påverka. Jag kanske kan upplevas som tjatig, men jag återkommer till frågan hur egentligen ser på dieselskatten som sådan. Ser ni några möjligheter? Vi har i vår budget föreslagit kraftiga höjningar av återbetalningen, från till , vilket skulle göra för en lite större mjölkgård. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Sedan har vi ytterligare en frågeställning, och den gäller gödselskatten. Svaret var lite otydligt från sida när frågan var uppe tidigare. Hur ser på gödselskatten? Jag tror inte att det är någon hemlighet att vi i inte har varit helt bekväma med att vi tog bort gödselskatten. Inriktningen var en miljöskatt riktad mot kadmium. Det var vår bevekelsegrund. Vi var mycket tydliga med att pengarna inte skulle försvinna utan gå tillbaka till jordbruket, att de skulle stanna inom sektorn. Där finns säkert den otydlighet som uppfattat. Den mat som produceras i är ofta av mycket hög kvalitet. Det är kanske där vi har en av knutpunkterna. Matlandet kan vara en av lösningarna för att det ska finnas en efterfrågan och en betalningsvilja när det gäller svensk livsmedelsproduktion. Då är hög kvalitet avgörande. Det är en av anledningarna till att och Alliansen nu är med och prioriterar anslaget Konkurrenskraftiga livsmedel. Det är inget produktionsstöd utan snarare ett sätt att få en marknadsmedvetenhet, att få upp en efterfrågan på svensk kvalitetsmat. Jag vill tacka för svaret. Du svarade delvis på frågan om gödselskatten, och du sa vad ni hade tyckt förut. Frågan var vad vi tycker . Jag ställde också en fråga om konkurrensförutsättningarna och om dieselskatten konkret. Där fick jag inte heller något svar. Jag vill gärna höra om ni i är öppna för att göra sådana lösningar där du aktivt kan medverka till att svenskt lantbruk kan utvecklas. handlar det inte bara om att vi ska bygga ut och öka vår självförsörjning från . är det faktiskt överlevnadsstrategier vi pratar om. Vi har till exempel ett antal mjölkgårdar som är direkt satta under ackordsuppgörelse, vilket är unikt inom det svenska lantbruket. Jag vill gärna att du förtydligar svaren. När det gäller gödselskatten har vi samma åsikt fortfarande, så det är ingen förändring. När det gäller dieselskatten får jag väl göra som och hänvisa till utredningen. Jag kan inte spontant lova att vi från sida skulle sänka dieselskatten. Det var glädjande att få höra också lite om havsfrågor här i kammaren. Det är väl bra när det kommer från . Jag undrar lite grann hur och tänker när man säger sig värna havsmiljön och fisket när man i betänkandet under anslagsområde 20 har helt andra siffror än vad vi har. Vi har anslagit 20 miljoner mer till Havs- och vattenmyndigheten än i Alliansens och budget. Vi har anslagit 75 miljoner för åtgärder i havs- och vattenmiljö och 75 miljoner till miljöövervakning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi behöver ha underlag för en bra fiskepolitik, som du pratade om. Vi vet att ju mer forskning vi får fram, desto bättre siffror kan vi få fram. Miljöövervakningen är otroligt viktig för att vi ska kunna fatta rätt beslut. Det som haltar i vår fiskepolitik i EU är det bristande underlaget. Vi ska inte prata om det andra budgetanslaget utan om utgiftsområde 23. Där har vi pengar till att bygga det nya forskningsfartyg som vi behöver för SLU:s verksamhet med övervakningen. Jag kan inte se att det finns med i betänkandet, så jag undrar hur det blir med det. Jag har inte med mig papperet här, men jag tror att summan är för projekteringen av detta forskningsfartyg. Det har varit en närmast hjärtefråga, speciellt för . Vi har drivit på för att få fram det, för vi vet hur viktigt det är. hyr man in fartyg från utlandet, och det uppstår ett och annat problem med det. Jag vet till exempel att det danska fartyget har svårt att jobba. Det är ett danskt statsfartyg som måste ha tillstånd från Försvarsmakten för att få agera på svenskt vatten. Det är ingen bra lösning. Sedan hoppas jag att det ska bli en lösning i fråga om vem som ska äga och driva fartyget. Det finns många olika varianter. Havs- och vattenmyndigheten har egentligen avvecklat sin rederiverksamhet och ser sig väl inte som de som i första hand ska ansvara för fartyget. De använder också för en del övervakningsuppdrag och skulle kunna vara lämpade att äga fartyget. Men även SLU skulle kunna äga fartyget men drivas av . Det är många av de här varianterna som man prövar . Som sagt välkomnar vi verkligen att man nu äntligen börjat projektera det här fartyget. Det har ju blivit ett väldigt glapp eftersom de fartyg man hade avvecklades. Om inte annat avvecklades det stora av hälsoskäl. Jag tackar dig för svaret, . Jag vet att du delar känslan för de här frågorna, och jag är glad att veta att ni har med fartyget. Men i övrigt är det uteblivna satsningar. Jag ser att ni värnar havsmiljön och slår på stora trumman för vad ni har gjort . Men ändå är det inga höjningar mot vad vi vill ha. Ju mer övervakning vi har, desto bättre beslut kan vi fatta. Om vi tittar tillbaka i de underlag vi har kan vi se att ålgräs, som är en väldigt viktig biotop, har minskat med . Tittar man i vetenskapliga samlingar kan man se att det kanske är kvar av det ursprungliga. Det verkar ha funnits ålgräs ända ned i och . Ju mer vi vet om det här, desto bättre beslut kan vi fatta och desto bättre kan det bli. Hur förklarar ni då att ni inte gör mer satsningar på havsmiljön, även om ni pratar mycket om det? Jag kan konstatera att det har gjorts oerhört mycket satsningar på havsmiljön sedan Alliansen tillträdde 2006. Det kan vi väl vara överens om. Men naturligtvis kan det göras mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel När det gäller varför vi har just de summor vi har handlar det om prioriteringar i budgeten. Det har nämnts här att vi inte vill höja skatten på arbete. I de ramar som ni har i den socialdemokratiska och miljöpartistiska budgeten finns större inkomster. Då kan man naturligtvis prioritera att ge mer till detta område. Men icke förty är det ett prioriterat område som det går mycket pengar till. Jag får naturligtvis hålla med , som är väldigt kunnig på området, om att kunskap är helt grundläggande för att göra rätt saker. Jag hörde en väldigt intressant tanke kring ålgräsängarna. Det har försvunnit dramatiskt mycket ålgräsängar under . Vad det innebär är nog oöverblickbart för tillfället. Idén är att man när man får tillstånd att göra någonting som förstör en befintlig ålgräsäng ska kompensera det genom att etablera en ålgräsäng någon annanstans. Det är tydligen ett system som man har på den amerikanska ostkusten bland annat. Det är alltså möjligt. Men det är lite svårt för en ålgräsäng att återetablera sig om den en gång är förstörd, och ålgräsängar har förstörts av väldigt mycket verksamhet i skärgården. Riksdagsledamöter och åhörare! lägger en svensk mjölkbonde ned sin verksamhet. Ja, ni hörde rätt, en ! Vi är inne i en av de tuffaste perioder som mjölkproducenter har varit med om. Den genomsnittlige bonden förlorar nästan per producerat kilo mjölk. Jag har träffat lantbrukare som säljer skogsmark för att kunna betala sina räkningar. En bonde jag pratade med betalade bara räntan på räkningarna. Läget är mycket alarmerande och oroande. Vill vi ha det så här? har världens högsta ambitioner när det gäller miljökrav och djurvälfärd. Men vad hjälper det när vi ändå importerar alltmer mat från länder med betydligt lägre krav och omständigheter som vi aldrig skulle godkänna här hemma? Det kallar jag dubbelmoral. Jag önskar att det offentliga - kommuner och landsting - börjar ställa krav på att den mat man köper in ska vara svensk och närproducerad. Vi måste tänka på vad våra barn och unga får för mat i våra förskolor och skolor. Det finns goda exempel, som min hemkommun , grannkommunen och . Det är kommuner som köper närodlad mat. Jag hoppas att fler kommuner tar efter. Den svenska självförsörjningsgraden för livsmedel är nere på . Det är sämst i hela . Detta borde vara en varningsklocka. Vad svarar då den rödgröna regeringen? Svaret blev att regeringen hade ett förslag på att lägga ytterligare tunga stenar i ryggsäcken för jordbrukarna genom att återinföra skatten på handelsgödsel - detta trots att utvärderingar visar att en sådan skatt saknar miljöstyrande effekter. Ingen jordbrukare sprider för skojs skull ut mer handelsgödsel än vad som behövs. I och med Alliansens budgetförslag slipper jordbrukaren en extra kostnad på , som återinförandet av denna skatt skulle ha medfört. Den låga självförsörjningsgraden är ett stort bekymmer. Jag menar att vi måste börja relatera självförsörjningsgraden till säkerheten för vårt land. Det finns åtminstone en beräkning som jag tagit del av som visar att hyllorna i butiker skulle tömmas i en krissituation om livsmedelsimporten inte kunde säkras. Även om siffran vore skulle det vara tillräckligt illavarslande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Regeringen måste snart kunna redovisa hur reglerna för EU:s jordbruksstöd ska komma att se ut. Det är helt avgörande för att våra lantbruksföretagare ska få veta vilka förutsättningar som egentligen gäller. Jag fruktar tyvärr att en del företagare riskerar att hamna i en stor likviditetskris, men detta kan avhjälpas om utbetalningarna av jordbruksstöd tidigareläggs när stödet väl är fastställt. Jag hoppas att regeringen är beredd att åtgärda detta. För alla oss som vill se en landsbygd med betande djur, livskraftiga gårdar, brukade åkrar och öppna landskap är dagens situation mycket nedslående. Kulturvärden som byggts upp genom generationer riskerar att bli övervuxna, övergivna och förstörda. För mig som kristdemokrat rimmar det dåligt med mina grundläggande värderingar, som förvaltarskap och kontinuitet. Den dystra bilden måste vändas till framtidstro. Självförtroende måste prägla diskussionen om landsbygden och böndernas situation. Vi vill låta det svenska jordbruket bidra aktivt till den globala livsmedelsförsörjningen, som står inför stora utmaningar med en världsbefolkning på väg mot nio miljarder. Därför är det viktigt att vi stöder arbetet med att kunna exportera såväl livsmedel som skogsprodukter. När det gäller skogsnäringen är det viktigt att understryka hur värdefullt skogsbruket är för vårt lands välfärd. Det ska finnas ett gott samarbete mellan stat och skogsägare, och arbetet med skydd av värdefull skog ska bedrivas i nära samarbete med skogsägarna. Det är viktigt att slå fast att äganderätt och frihet under ansvar är en god utgångspunkt för markägarnas skötsel av skog. Jag har haft flera diskussioner i denna kammare om jordbrukspolitiken i . Svaren från landsbygdsministern har oftast varit att regeringen ämnar lansera en livsmedelsstrategi. Jag välkomnar det initiativet. Om det ska bli ett extra val hoppas jag och räknar ändå med att regeringens arbete kommer igång snabbt . Jag är beredd att hjälpa till för att vi ska få fram en livsmedelsstrategi som ger våra lantbrukare bättre förutsättningar att bedriva jordbruk i . Vi politiker i denna kammare har ett stort ansvar för att ge signalen till våra jordbrukare: Ge inte upp! Ni är viktiga för vårt land och vårt välstånd! ser som sagt areella näringar, landsbygd och livsmedel som ett prioriterat område och har förordat en förstärkt budget på flera delområden. Maten som man köper i butiken eller som serveras i skolan, på restaurang eller i sjukvården - man måste kunna lita på att den är helt säker. Felaktig information på grund av felmärkta livsmedel har blivit allt vanligare i takt med att vi importerar alltmer kött. Den offentliga livsmedelskontrollen är därför oerhört viktig för att kunna se till att företagen tar sitt ansvar för att livsmedel är säkra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Larmrapporter och fall av omfattande livsmedelsbedrägerier måste reduceras till ett minimum. Att märka om utländskt kött till svenskt är ett exempel på vanligt fusk. Konsumenterna som köper och äter köttet måste kunna lita på innehållet i livsmedlen. Därför bör man förstärka och utöka arbetet med kontroller. vill också öka anslaget till med 20 miljoner. När det gäller anslaget för ersättningar för viltskador med mera anser vi såklart att det är bra om åtgärder kan vidtas för att förebygga konflikter kring rovdjur. Kostnaderna för skador på tamdjur har ökat dramatiskt. 16 hundar har dödats av varg bara i . har det varit ersättningar på grödor som har kostat mest, men har kostnaderna för skador på framför allt får stigit i höjden rejält - till och med så mycket att pengarna inte har räckt till. På tal om vilt, herr talman, är jaktfrågorna heta ute i verkligheten. Det vet vi som bor ute på landsbygden i de skogsbygder där det finns mycket rovdjur, som i där det finns väldigt mycket varg. För ett landsbygdsvänligt parti som är jakten ett prioriterat område. En lokalt förankrad viltvårdsmyndighet bör ta över ansvar för jaktfrågorna. I länen med hög koncentration av rovdjur, som i mellersta förvaltningsområdet, är folk heligt förbannade på ställningstagande - att man till synes inte tog någon större notis om viltförvaltningsdelegationernas och samverkansrådets förslag. Representanter för länen och samverkansrådet med åtta landshövdingar i spetsen tog initiativ till ett balanserat förslag om ett begränsat antal vargföryngringar, vilket kördes över av . Detta aktualiserar återigen förslag om en ny myndighet som kan fokusera på jaktfrågorna och som på ett mer effektivt och smidigt sätt kan förvalta länens vilt- och rovdjursstammar. Koncentrationen av varg är alarmerande, inte bara i utan även i och i län, med en revirtäthet på en procentuellt väldigt liten yta av . Vargen har blivit ett ständigt gissel och orosmoment för jägare och tamdjursägare. Bara i har som sagt 16 hundar dödats , varav fem . Men det är bara en del av problematiken som vägrar att ta till sig. Den som inte har empatin att sätta sig in i de utsatta djurägarnas situation borde kanske fundera på att besöka och tala med människorna och sätta sig in i de berörda bygdernas problematik, verklighet och vardagsproblem. Jakt och viltförvaltning är en viktig fråga för många människor i stora delar av landet och bör inte hanteras av en stor statlig myndighet med så många olika ansvarsområden som har. Ansvaret bör ligga på en renodlad myndighet för jaktfrågor. Det skulle tillföra en landsbygdsförankring som skapar underlag för en bättre dialog med regionala myndigheter, jägarorganisationer och landsbygdsbor i övrigt. Frågan aktualiserar för övrigt det faktum att sprickan håller på att växa alltmer mellan stad och landsbygd. Vi i vill verka för en myndighetsutövning som håller ihop , och en ny jaktmyndighet ser vi som en del i denna strategi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Genom att införa en viltvårdsmyndighet med ett helhetsansvar för viltförvaltningen och flytta den närmare människorna som påverkas kan vi minska konflikterna och bidra till en större balans mellan olika intressen. Vi vill också förstärka arbetet med att höja djurens status i samhället och utvärdera regelverk och all verksamhet som inbegriper djur genom att inrätta en djurskyddsombudsman inom som kan bistå med juridisk hjälp i djurskyddsmål men även främja husdjurs välbefinnande. Arbetet med att begränsa antalet djurförsök är viktigt såväl av hänsyn till djuren som för människan, då djurförsök ofta är såväl kostsamma som ineffektiva för ändamålet. Vi vill avsätta medel och även på andra sätt arbeta för att minimera antalet djurförsök. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)