bet · H101TU6 · 2014-01-21 00:00:00 — Det pågår en utredning om tonnageskatt som ska redovisas . Det här med tonnageskatt är en lite märklig historia. beskriver den som något Socialdemokraterna har kommit på. Vi som var med i 2002 vet ju vilka som då inte ville införa tonnageskatt. Längre tillbaka än så behöver man inte gå för att se vilken regering som inte ville det då. Att man sedan gjorde en utredning berodde på att man tvingades till det av oppositionen, som gjorde ett tillkännagivande i frågan.Det har skett en överlåtelse av tillsynsuppgifter. Den gäller från 1 juli 2013.När vi pratar om för inre vattenvägar har det också blivit som något nytt under solen, men det är ju inte sant. Det fanns , när vi var med i EU. Det var bara det att den dåvarande regeringen begärde ett undantag från det.Undantaget som har haft har gällt , så även andra regeringar har haft ypperliga tillfällen att upphäva det. Men när äntligen gör det går det för sakta. Det är klart att det skulle vara gjort för länge sedan, men är det som det är. går vi faktiskt framåt i den frågan. Det är naturligtvis viktigt att vi ska kunna utnyttja kapaciteten även hos den inre sjöfarten.Trafikanalys har återigen tittat på konsekvenserna av svaveldirektivet och fått fram att det skulle kosta mellan 4,5 och 6,4 miljarder.I budgeten har det satsats 1 miljard - 300 miljoner plus 45 miljoner permanent - på sjö- och flygräddningsverksamhet. Hur man än dribblar med den frågan är det 1 miljard i anslag. Tillför man 1 miljard i anslag torde all logik säga att det blir mindre belastning på avgiftsuttaget. Det kan ju inte vara så att det inte har någon betydelse att man tillför 1 miljard.Vi har fått regler för bevakning ombord på svenska fartyg. Det var någonting som branschen efterfrågade.Något som också efterfrågas när det gäller utbildningsfrågan, som är väldigt viktig och en av de saker som gör att vi måste ha en svenskflaggad sjöfart, är praktikplatser för våra sjöbefäl när de går sin utbildning. Där har regeringen satsat en summa - inte så stor, men den har varit till stor nytta - för att hjälpa och stödja både och Linnéuniversitetet i för att de ska få ut sina studenter internationellt och betala resorna för dem.Transportstyrelsen har fått ett regeringsuppdrag att titta på hur man ska efterleva svaveldirektivet och se över sanktionsmöjligheterna. Det är viktigt, för ska vi nu ha de här hårda reglerna ska de följas av alla. Man ska inte kunna smussla och vinna en konkurrensfördel genom att inte följa reglerna. Det tycker jag därför är en viktig punkt.Vi i är speciellt glada över det här med forskning specialdestinerad till sjöfarten. avsattes 35 miljoner till sjöfarten. 2014 är målet 50 miljoner. Det är väl första gången det riktas forskningspengar till sjöfarten på det sättet.Sedan jobbar vi naturligtvis internationellt inom IMO, EU, Helcom och så vidare.Miljödifferentierade farledsavgifter finns . Men gör en omfattande översyn där även koldioxiddifferentierade farledsavgifter kommer att analyseras. Det kommer att vara färdigt . Det finns alltså också med som någonting som efterfrågas.Sedan har vi det här med medfinansiering. tog upp det. Vi hade en stor debatt om det var bra eller dåligt, men tog det beslutet. Naturligtvis är det en ypperlig möjlighet som många kommuner, landsting och regioner vill ha att medfinansiera statliga farleder. Då handlar det inte om underhåll, utan det handlar om att skapa mervärden för dem. Men diskussionen om detta hade vi för ett tag sedan.Jag tar inte upp fler punkter; jag kan bara konstatera att det sker ett mycket ambitiöst arbete hos regeringen i de här frågorna. Jag har lite svårt att se det man skriver i en reservation, att det saknas politisk vilja. Om det skulle vara så, då skulle jag vilja se den fråga som det finns politisk vilja i. Det måste göras utomordentligt mycket arbete i den.Jag har fortfarande kvar förhoppningen att 2013 kommer att nämnas som året då sjöfarten fördes upp på agendan med sådan kraft att det var då trenden för svensk sjöfart vände. Den har vänt vid andra tillfällen, men har vi haft en kraftig nedgång. Det är naturligtvis helt bedrövligt, men 2013 var året då vi lade fram en handlingsplan och gjorde en omstart i frågan.Det handlar inte, herr talman, bara om vad regeringen gör. Jag tycker det är viktigt, precis som lyfte fram här, att även andra är med och jobbar med detta - framför allt branschen genom Sjöfartsforum, och även fackföreningen sjöfolk. Verklighetsbilden är ju densamma. Vi har lite olika infallsvinklar, men alla drar åt samma håll. Det är för att säkra de jobb som finns, skatteintäkter och hela den biten. Det är viktigt både för transporterna som sådana och för svenskt näringsliv.I reservationerna står det som sagt att handlingsplanen saknar politisk vilja och att åtgärderna inte är tillräckliga. Jag kan acceptera att man tycker att åtgärderna inte är tillräckliga. Jag kan säkert också hitta på någon ytterligare åtgärd. Men att det skulle saknas politisk vilja tycker jag är närmast oförskämt i sammanhanget.För den som läser reservationen om svaveldirektivet är det lätt att få intrycket att man är både för och emot. Man beklagar att sjabblar bort förhandlingarna och så vidare. Men har ju drivit den frågan - det har även socialdemokratiska regeringar gjort - och när vi äntligen lyckades var det naturligtvis en framgång för . Det var en framgång: genomför vi detta på bästa sätt.När det gäller de inre vattenvägarna jobbar vi som sagt kraftfullt med den frågan.När det gäller tonnageskatten har det som sagt gjorts en utredning. Jag är precis lika frustrerad som säkert är i den frågan över att det här inte är genomfört.Det är precis som det står i reservationen: Frågan har utretts och behöver inte utredas mer. Det skulle jag också vilja säga. Men någon mening senare står det att det trots allt finns problem med de latenta skatteskulderna. Då är det kanske inte så enkelt i alla fall. Det har jag personligen fått acceptera, fast jag har tyckt att det här väl inte kan vara så märkvärdigt. Detta måste ju göras rätt.Från sida har vi full förståelse och respekt för den frustration som finns över att det går bakåt för sjöfarten. Men precis som sade går det inte att vända en sådan här utveckling över . Det är viktigt att man jobbar målmedvetet och har en strategi, en handlingsplan, i botten. Det är precis det som händer nu.Jag kan i reservationerna egentligen inte utläsa någon konkret motsatsställning till det arbete som regeringen gör.Jag hade tänkt säga lite grann om fritidsbåtlivet också, men jag avstår av ren respekt för min tid. Jag ska försöka att inte vara alltför pessimistisk, men jag måste ändå inleda med att säga att jag hade lite fel när jag sade att det bara är 120 fartyg kvar. Jag hade inte kollat den siffra jag hade . är det 100 fartyg - de har minskat med ytterligare 20 det sista året.Det är detta som är problemet. Det ni pratar om, det som även pratar om , har inte fått någon effekt. Jag tycker att det är det centrala i sammanhanget. När man nu ser att vi har en sådan oerhört negativ utveckling borde man göra någonting konkret för att öka sysselsättningen. Det är 5 000 färre jobb - drygt; det är kanske 5 500 - än det var 2009 när man granskar de siffrorna.Vi har hela frågan om det maritima klustret. När man talar med näringen kämpar de med detta och försöker behålla det i . Men de märker att intresset för det i verkligheten minskar eftersom man flyttar över det till andra nordiska länder. Det är detta som jag menar borde göra att regeringen agerar kraftfullt i den här situationen.Likadant när det handlar om forskningsanslag. Okej, 50 miljoner, men det är inte tillräckligt för att ställa om sjöfarten och göra den intressant att utveckla i Sverige.Det krävs ökade resurser för att åstadkomma de resultaten. är kvar innan det nya svaveldirektivet kommer att börja gälla. Vad händer då?Industrin har framhållit att vi kan skapa en oerhört besvärlig situation när man ska ta ställning till hur man ska göra med sina investeringar framöver. När man nu tar ställning till var man ska investera är kanske inte längre intressant eftersom det blir så stora transportkostnader där, utan det är bättre att investera någon annanstans. Det är väl bra att och jag är lika bekymrade över detta. Men jag vill ändå påstå att alliansregeringen jobbar konkret efter en handlingsplan. I reservationerna och i inlägg här i talarstolen handlar det mest om att man ska ta krafttag och vara konkret. Han tycker att 35 miljoner plus 50 miljoner ska vara mer. Det görs ingenting, menar han.Då vill jag ställa en motfråga som jag också ställde i mitt huvudanförande. Vad är det jag ska utläsa ur reservationerna och som jag kan ta med till och säga att man borde göra? Det borde vara ett krav att man säger vad regeringen ska göra.Sedan kan vi se resultatet. Jag tror inte ens att det är 100 fartyg längre, , utan det är ett 80-tal. Det är möjligt att det blir några fler när vi utvidgar sjöfartsstödet.Det är en väldigt utsatt situation när det gäller att säkra kompetensen och miljöarbetet för del. Den verklighetsbilden tror jag att vi delar.Lars , ni pratar om att man ska göra något annat, något konkretare och att man ska satsa mer på forskningen. satsas det på forskning. Jag tror inte att det någonsin har satsats så mycket på specifikt sjöfartsforskning som . Det måste ju vara bra, eller hur? Vi har redovisat sju punkter. Låt mig ta en av dem: Vi har föreslagit ett system med tonnageskatt . Ni har tillsatt en utredning, men det kommer att gå två mandatperioder utan att den frågan är löst. har det varit en central fråga för sjöfarten under hela . Det är ett exempel.Det andra exemplet är att det är ganska krångligt, visar det sig, för redarna om de skulle vilja flagga in. Det är inte särskilt attraktivt att göra det. Det är väldigt många olika avgifter. Vi pekar på detta och att man borde skapa förutsättningar för inflaggning på ett helt annat sätt än man gör . Vi har beskrivit det i vår reservation, och det finns också i motioner.Vi har frågan om farledsavgifter. Det handlar inte bara om 1 miljard för att inte farledsavgifterna ska höjas - det var ungefär så uttryckte det - utan det ska vara farledsavgifter som främjar sjöfartens möjligheter att gå över till alternativa bränslen. Man ska göra så kallade miljöidentifieringar av avgifterna. Något sådant har regeringen inte föreslagit. Det finns ingen sådan proposition. I propositionsförteckningen finns det inga förslag som tar upp dessa väsentliga frågor för sjöfarten under vårriksdagen. Det kommer alltså inte att hända ett dugg, tyvärr.Jag beklagar det, , men det är tyvärr på det viset. Det är det som gör att vi är oroliga för den fortsatta utvecklingen. Omlandet, de andra nordiska länderna, agerar på olika sätt för att skapa förutsättningar för sjöfarten, och där ökar också möjligheterna, men det gör de inte i . Det är det grundläggande problemet. Sedan har vi inlandssjöfart, och det kommer att ge lite förstärkning när det gäller de mindre båtarna, men det kommer inte att påverka det stora. Jag ska hålla med på en punkt till att börja med: Det är väldigt viktigt att vi börjar se på som en sjöfartsnation. Det var det gjorde. Sedan tror jag inte att menar att vi ska göra samma insatser som . Det där danska och internationella registret är till exempel inget som tycker är bra, och vi har inte tänkt införa något motsvarande i heller.Sedan kommer jag till de frågor som han tar upp. Det är klart att tonnageskatten borde vara införd. Det tycker vi från sida, och det är många partier som tycker det. Men det är många som har varit med och fördröjt detta. Jag vet inte om har tappat den historien. När det första tillkännagivandet kom var Socialdemokraterna inte speciellt intresserade, utan det var de övriga partierna i som gjorde ett tillkännagivande som tvingade fram utredningen - den utredning som S hänvisar till. Det var en utredning som gjordes närmast under galgen.När det gäller detta med att flagga in kan jag hålla med om att vi måste se över regelverken. Det är något som ständigt pågår. Man försöker göra förenklingar i regelverken. När vi kommer så långt som att vi har jämbördiga konkurrensförhållanden måste vi naturligtvis se på möjligheterna att flagga in. Sedan har vi också detta med farledsavgifter. I mitt anförande sade jag att ser över detta precis med den inriktningen. Man ska titta på miljödifferentierade avgifter och även ta med CO2-faktorn i det hela. Det är detta som efterfrågas i er reservation. Det arbetet pågår nu.Till sist: 1 miljard i anslag är alltid 1 miljard. Om den tillförs en affärsverksamhet som i princip finansieras med avgifter borde väl rimligtvis trycket på avgifterna minska med just 1 miljard. Jag kan inte se något annat. Eftersom nämnde svaveldirektivet i sitt anförande och sade att han kände sig osäker på vad vi tycker om svaveldirektivet kände jag att det var bäst att jag slår fast att är och alltid har varit positivt till svaveldirektivets införande. Vi är väldigt glada över att dåvarande miljöministern tog till orda och fick stopp på infrastrukturministern och handelsministern när de var ute och pratade om att borde motsätta sig svaveldirektivets införande.Men precis som andra är vi medvetna om att svaveldirektivet innebär ökade kostnader för sjöfarten, och om vi får följden att ännu mer gods flyttas över från sjö till väg och också till järnväg har vi förlorat en del av miljöeffekten. Det är därför viktigt att vi möter upp detta.Ett sätt att göra detta är att, som nämnde, införa differentierade farledsavgifter. Något annat som man måste göra är att se till att det finns stödformer som underlättar för rederierna att ställa om båtarna till bättre bränsle. I har man en generell skatt på NOx-utsläpp, för det är inte bara svavel det handlar om, utan det finns andra miljöproblem för sjöfarten. De stora kväveutsläppen är ett. Man har kopplat dessa utsläpp till en fond, NOx-fondet, och de som är med i den kan få 75 procents delfinansiering om de presenterar kostnadseffektiva sätt att sänka sina utsläpp. Detta har lett till utsläppsminskningar med totalt . Detta är två sätt. Jag kan berätta om fler sätt som vi i driver för att möta upp svaveldirektivet. Jag undrar vad regeringen gör. Jag har aldrig tvivlat på att är för svaveldirektivet. Jag har aldrig hört någon sådan röst. Men jag har varit med i interpellationsdebatter där Socialdemokraterna har talat med två röster. När tre partier tillsammans plockar ihop en reservation kan det bli lite blandat språk. Det är därför man utläser olika saker, tror jag.Sedan har vi detta med att krav och teknik ska gå hand i hand. Här har det kommit ett krav. Ett krav är teknikdrivande.Sedan tycker jag att det är lite tråkigt, just i det här fallet, att medvetenheten om att det här verkligen skulle bli verkligt har kommit ganska sent. Men vad man kan se när det väl har kommit är att det är väldigt teknikdrivande. Man ser att alternativa bränslen får en snabb utveckling. Det gäller bland annat LNG och att det finns tillgång till LNG. I själva övergången har vi naturligtvis de fartyg vi har. Då kommer det att bli så att man kör på lågsvavligt drivmedel i stället.Sedan gällde det stödformer. Regeringen har satsat på en del TEN-T-projekt. Det handlar bland annat om olika bränslen, LNG och metanol, och om skrubbers. Men det kanske inte är den mest lättframkomliga vägen.Det satsas nu också mycket pengar på riktad forskning. Det är pengar som finns i regleringsbrevet till . Det är ett rent uppdrag. skulle man avsätta 35 miljoner till forskning. är det 50 miljoner. Det är naturligtvis ett sätt att få en snabbare omställning.Sedan kommer det att bli problematiskt. Trafikanalys har sett att det finns kostnader på mellan 4 ½ och 6,4 miljoner. Det är där någonstans det kommer att ligga. Tack så mycket för svaret, ! Jag nämnde två sätt. Jag tänkte fortsätta med flera tips på åtgärder som man kan vidta för att underlätta för sjönäringen att ställa om till svaveldirektivets följder utan att vi får den konsekvensen att godset flyttas över på väg och järnväg i stället.Vi har pratat om tonnageskatten. Det är någonting som står högst på önskelistan från hela sjöfartsbranschen. Det är väldigt bra att det nu har tagits ett litet steg närmare ett förverkligande.Vi i föreslår att tonnageskatten ska kombineras med en omställningsfond för klimat och miljö. Vi kan koppla ihop det med problematiken med de obeskattade reserverna och den latenta skatteskulden, utan att gå in i detaljer på detta. Men vi tänker oss att det skulle kunna placeras i en innovationsfond för forskning och utveckling när det gäller sjöfartens miljö- och klimatutveckling. Det är ytterligare en sak som vi är övertygade om skulle betyda mycket för att gynna sjöfarten.Men det är också viktigt att se över kostnadssidan för andra transportslag. Vi har pratat om farledsavgifterna. Man lovade att de skulle sänkas. Sänkningen blev i stället ett löfte om att de kanske inte skulle höjas. Men det finns ju andra avgifter som vi har diskuterat på vägen. Det finns egentligen ingen farledsavgift för vägtrafiken. Det handlar om en så kallad lastbilsskatt eller kilometerskatt för tunga lastbilar. Det är också någonting som skulle leda till att vi inte får effekten att godset flyttas över från sjöfarten till vägen.Jag skulle vilja höra vad tycker om det förslaget. Jag vet att det finns partikolleger till honom som har väckt motioner i där de förespråkar en sådan avgift. Jag ska nu hålla mig till NOx-fonden. Jag hann aldrig svara på det, för tiden tog slut. Det pågår ett bra arbete, skulle jag vilja påstå, inom Helcom när det gäller och att man ska reducera kväveutsläppen. Det är också ett NECA-område, som det heter. Jag tror att det är väldigt bra om man kommer överens om exakt vad som ska gälla i , och det ska naturligtvis gälla alla fartyg. Det är definitivt en lokal insats. Det har ju med övergödningsproblematik att göra. Svavlet har med försurningsproblematik att göra. Det är klart att det här är nödvändiga saker.När det gäller tonnageskatten utgår jag från att syftet med den utredning som pågår är att tonnageskatten ska införas. När det gäller omställningsfonder och hur vi ska hantera de latenta skatteskulderna och sådant känns det som att det är lite . Vi får väl se vad utredningen kommer fram till, hur man ska kunna hantera den frågan.Sedan gäller det, som sagt, att se över kostnader över huvud taget. Vi har diskuterat och farleder. När vi träffade fick vi också redovisat att de även jobbar med effektivisering av sin verksamhet. De ska bli mycket mer kundorienterade. Det är klart att det finns mer pengar att hämta där. Men hur som helst har åtminstone 1 miljard tillförts. Jag tror att vi kan vara överens om, , att 1 miljard är 1 miljard i anslag och att det lättar på trycket när det gäller avgifterna.Vi såg en cirkel som visade vad det var som kostade när det gällde fartyg. Farledsavgifterna var en förvånansvärt liten del. Man ska absolut inte negligera den. Men när det gäller bränslekostnaden forskar man vidare kring optimala hastigheter, fartygsskrov och sådant. Jag vet att redarna jobbar hårt med det för att få ned bränsleåtgången. Det är ju där de stora förtjänsterna finns. Sjöfarten är av stor betydelse för det samlade svenska transportsystemet. har en av längsta kuststräckor med goda djupförhållanden. Och det finns hamnar med bra förhållanden i stora delar i vårt land. av utrikeshandel, mätt i volym, transporteras sjövägen, som nämnts tidigare. Ungefär 30 miljoner passagerare åker med färja till och från grannländer.Det övergripande målet för transportpolitik är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktig transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Hur använder vi då sjöfarten i detta sammanhang? För sjöfartens del antog regeringen en handlingsplan. Där framgår att svensk sjöfart står inför stora utmaningar - det är något som har illustrerats väl i debatten tidigare - och hård internationell konkurrens.Regeringen presenterar de insatser som den gjort och som den planerar att göra för att stärka den svenska sjöfartsnäringen. Man presenterar också den kommande maritima strategin, som ska ta ett samlat grepp över arbetet med sjöfartspolitiken.I arbetet för stabila framtidsförutsättningar för svensk sjöfart sker ett omfattande samarbete inom många internationella organisationer och organ. Utöver det är det svenska myndigheter som är direkt inblandade. Det är alltså en extremt komplicerad materia när det gäller att ge svensk sjöfartsnäring optimala förutsättningar. Inte desto mindre är det en väldigt viktig uppgift.I betänkandet och i flera inlägg redovisas hur regeringen på ett flertal områden arbetar med sjöfartsfrågorna. Jag kommer att fördjupa mig något i två områden, nämligen miljösidan och de inre vattenvägarna.När det gäller miljöfrågorna finns det skäl att påminna om att det kanske viktigaste miljöarbetet till sjöss är det säkerhetsbefrämjande arbetet. Olyckor till sjöss för ju ofta med sig betydande miljöskador, alldeles bortsett från annat elände, tragik och kostnader. Det är extra viktigt i , som pekats ut som ett så kallat känsligt havsområde med särskilda krav på hänsyn. Det arbetas också med andra frågor. Det gäller till exempel hur vi ska begränsa utsläppen av kväveemulsioner i området. Utsläppen av kväveoxid från sjöfarten har nämligen ökat, till skillnad från vad som gäller utsläpp på land.Mest diskuterat och aktuellt på miljöområdet är reglerna runt svavelutsläpp. För de så kallade utsläppskontrollområdena, ytterligare ett fackbegrepp, dit och räknas, innebär de skärpta kraven att svavelinnehållet inte får överstiga 1 viktprocent. Denna gräns kommer alltså att sänkas till 0,1.Det är av många skäl viktigt att de beslutade kraven om sänkta svavelutsläpp genomförs. För är det viktigt att införandet sker på ett sätt som gör det hanterligt för sjöfartsnäringen. Förberedelser för det som kallas LNG-bränsle och andra alternativa bränslen, lägre farledsavgifter och andra metoder bör prövas. Det är viktigt att statens inriktning är att branschen väljer lösningarna. Det gäller alltså att alla stöd och stimulanser är teknikneutrala. Farledsavgiften är till viss del miljödifferentierad men kan anpassas och förfinas. Ett arbete med detta pågår. Det anmäls att en ny avgiftsstruktur planeras kunna börja gälla . bör dessutom fortsätta att inom EU och i internationella forum arbeta för att även andra stater ska införa krav i nivå med dem som gäller i vårt närområde.Herr talman! vill jag säga några ord om inlandssjöfarten. För är det en viktig utgångspunkt i godstransportpolitiken att ge de olika trafikslagen bra förutsättningar för att fylla sin roll i ett samlat, optimerat och hållbart system. Visionen är att varje transport sker i en lämplig blandning där staten ger bra förutsättningar för respektive transportslag och för omlastning som underlättar den så kallade intermodaliteten. Inlandssjöfarten är ett område som vi tror kommer att få en allt viktigare roll i ett sådant system, inte minst av miljöskäl. om inre vattenvägar består av ett flertal förordningar och direktiv, och det faktum att de nu håller på att arbetas in i svensk lagstiftning är en viktig förutsättning för en utvecklad inlandssjöfart.Sammanfattningsvis vill jag uttrycka min tillfredsställelse över att ett antal beslut nu är på plats eller på gång som kommer att främja svensk sjöfart i allmänhet och inlandssjöfarten i synnerhet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Jag vill börja med att instämma i mina allianskolleger anföranden.Sjöfarten är viktig för att hela ska leva. Det är också av största vikt att vi har en handelsflotta som är svenskflaggad. För sedan var det en artikel i där ett antal befattningshavare och jurister inom den maritima sektorn framhöll vikten av att ha en stor handelsflotta ur ett säkerhetsperspektiv. De skriver bland annat följande:"bygger vår industri, handel och offentliga sektor på ett ständigt varuflöde.