bet · H101KU26 · 2014-05-06 00:00:00 — På webbplatsen anges vidare att den som trots att den information som samlas in är anonym ändå inte vill att information om hur personen använder webbplatsen ska samlas in kan, genom att ändra vissa inställningar i webbläsaren, stänga av datainsamling i webbläsaren. Vad gäller frågan om medborgarnas möjlighet att kontakta myndigheter anonymt behandlade en liknande motion om vikten av att kunna ringa en myndighet utan röja sitt eget telefonnummer genom myndigheters användning av nummerpresentation. Utskottet tillstyrkte motionen (bet. 1999/2000:KU7 s. 17) och tillkännagav för regeringen att den borde låta utreda frågan om hur anonymiteten ska kunna upprätthållas för enskilda som kontaktar myndigheter per telefon, utan att den enskilde själv ska behöva vara aktiv. Regeringen lät utreda frågan (Ds 2001:25) och angav efter remissbehandlingen att det var angeläget att enskilda även telefonledes kunde kontakta myndigheter anonymt för att lämna uppgifter och begära upplysningar (prop. 2002/03:62 s. 17). Det var vidare enligt regeringen inte självklart att det var den enskilde som skulle bära ansvaret för att anonymiteten upprätthålls. Regeringen bedömde med hänsyn till de tveksamheter som användning av nummerpresentationstjänsten kunde ge upphov till när det gäller allmänhetens möjligheter till förtroliga kontakter med myndigheterna att de inte borde använda sig av tjänsten för externa telefonsamtal annat än om den var av väsentlig betydelse för att verksamheten skulle kunna bedrivas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regeringen förutsatte att myndigheterna självmant skulle iaktta den försiktighet som var påkallad när det gäller användning av nummerpresentation. Regeringen ansåg att det, i vart fall då, inte var påkallat med en författningsreglering av saken. Regeringen har gett olika myndigheter i uppdrag att utgöra s.k. utvecklingsmyndigheter för e-förvaltning inom olika områden. Uppdraget, som ska slutredovisas senast innan årsskiftet, innebär att den myndighet som ska ansvara för utvecklingsområdet om privatpersoner ska ta särskild hänsyn till frågan om personlig integritet. Regeringens delegation för e-förvaltning ska med ett bibehållet starkt skydd för den personliga integriteten stärka utvecklingen av e- förvaltningen. Utskottet vill inte föregripa regeringens uppdrag eller delegationens arbete och avstyrker därmed motionen 2013/14:K277 yrkandena 1–2. Vad gäller anonymitet vid besök på myndigheters webbplatser och vid kontakter med myndigheter önskar utskottet peka på följande. Av lagen om elektronisk kommunikation följer vissa krav på information och samtycke innan uppgifter som eventuellt kan röja en användares identitet genom s.k. kakor får lagras i eller hämtas från användarens utrustning. Den ansvariga tillsynsmyndigheten har inlett en granskning av hur reglerna om webbplatsers hantering av kakor efterlevs. Vissa webbplatser, t.ex. regeringens och gemensamma webbplats, använder webbanalysverktyg på ett sådant sätt att anonymisering möjliggörs och tillämpar s.k. ip-anonymisering vid datainsamling för att ytterligare värna besökares integritet. anser att dessa sistnämnda förfaranden speglar den försiktighetsprincip som regeringen förutsatte att myndigheter självmant skulle iaktta vad gäller användning av nummerpresentation. Utskottet anser fortfarande att det är angeläget att enskilda kan kontakta myndigheter anonymt för att lämna uppgifter och begära upplysningar eller allmänna handlingar. Det är heller inte självklart enligt utskottet att det är den enskilde som ska bära ansvaret för att anonymiteten upprätthålls. Utskottet anser att dessa frågor är angelägna, inte minst i ljuset av såväl myndigheternas som medborgarnas användning av internet. Ut- skottet vill dock inte föregripa bl.a. resultatet av tillsynsmyndighetens granskning och avstyrker därmed motionerna 2013/14:K277 yrkande 3 och 2013/14:N441 yrkande 25. 2013/14:KU26 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Offentliga medel till ideella organisationer Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om offentliga medel till ideella organisationer med hänvisning till regeringens överväganden om det civila samhällets organisationer och deras roll och om utformningen av bidragssystemen till dessa organisationer. (FP) begär i motion 2013/14:K327 att Statskontoret eller någon annan myndighet bör uppmärksammas på behovet av en översyn av kvaliteten på myndigheternas handläggning av utbetalningar av offentliga medel till ideella organisationer och se över effektiviteten i användandet av dessa offentliga medel (yrkande 3). Vidare yrkar motionären att ideella organisationer som inte uppfyller de krav myndigheten ställer för att kunna ansöka om offentliga medel inte heller kan beviljas några sådana och att det är angeläget att offentliga bidrag till ideella organisationer förutsätter offentlig redovisning av myndighetens uppföljning och utvärdering av verksamheten (yrkandena 1 och 2). Motionären värnar om offentlig finansiering som en förutsättning för ett levande och livskraftigt föreningsliv, fri debatt och mångfald i opinionsyttringarna till gagn för ett öppet samhälle. Det kan dock enligt motionären finnas risk att den ideella sektorn fungerar som en opinionsbildare i frågor där myndigheten har en åsiktsgemenskap med bidragsmottagarna men har svårt att öppet driva sin egen ståndpunkt. För att skingra alla tvivel om orimlig opinionsbildning från svenska myndigheters sida anser motionären att de ovannämnda yrkandena bör tillstyrkas. Propositionen om det civila samhället I propositionen (prop. 2009/10:55) med förslag om ett nytt mål för det civila samhället anges att det civila samhällets organisationer har en viktig roll som bl.a. opinionsbildare. När föreningar agerar som opinionsbildare och mottar statligt stöd i form av organisationsbidrag måste organisationernas behov av självständighet respekteras så att bidragen inte förenas med alltför långtgående eller detaljerade villkor (s. 43). Vidare framgår av propositionen att det av demokratiska skäl måste undvikas att viljan bland det civila samhällets organisationer att agera opinionsbildande eller samhällskritiskt långsiktigt minskar. Vad gäller statligt stöd till det civila samhällets organisationer och den närmare utformningen av bidragssystemen framgår av propositionen (s. 138 f.) bl.a. följande principer för styrningen av de statliga bidragen. De större och mer permanenta bidragen till det civila samhällets organisationer bör normalt grundas på förordningar. Det övergripande syftet bör anges för alla bidrag till det civila samhällets organisationer. Det bör finnas mätbara mål för alla bidrag med undantag för organisationsbidragen, för vilka målen inte i lika hög grad är mätbara. Bedömningar av resultat och effekter ska göras för alla bidrag med undantag för organisationsbidragen, där mer övergripande utvärderingar i stället bör genomföras. Krav på god ekonomisk redovisning ska ställas på alla bidragsmottagande organisationer. Oberoende utvärderingar bör genomföras för alla bidrags- och ersättningssystem, även om återrapporteringskraven kan variera beroende på bidragsform. Utskottet behandlade ett snarlikt motionsyrkande med förslag om att regeringen borde se över myndigheternas finansiering av opinionsbildande verksamhet för frivilligorganisationer och att tilldelningen av myndighetsanslag till ideella opinionsbildande organisationer borde upphöra (bet. 2012/13:KU19 s. 16 f.). Utskottet avstyrkte yrkandet med hänvisning till att det liksom tidigare delade regeringens bedömning att det är av största vikt att myndigheternas information präglas av det som kallar god förvaltningssed och som bl.a. innebär att en försiktighetsprincip bör iakttas vad gäller val av form för opinionsbildande verksamhet. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll som bl.a. opinionsbildare. Föreningar tar emot statligt stöd i form av organisationsbidrag. Utskottet delar regeringens bedömning att föreningarnas behov av självständighet måste respekteras så att bidragen inte förenas med alltför långtgående eller detaljerade villkor. Vidare bör bidrag normalt grundas på förordningar, ett övergripande syfte bör anges för alla bidrag och det bör finnas mätbara mål för alla bidrag med undantag för organisationsbidragen. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om utökad internrekrytering med hänvisning till bl.a. regeringsformens bestämmelser om sakliga grunder vid statliga anställningar. I motion 2013/14:K393 av (SD) begärs att rekryteringen till toppositioner inom statliga myndigheter i större utsträckning bör ske genom internrekrytering i stället för att positionerna blir politiskt tillsatta (yrkande 1). Av 12 kap. 5 § andra stycket regeringsformen (RF) framgår att det vid beslut om statliga anställningar vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen ska fästas avseende endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Enligt förarbetena (prop. 1973:90 s. 405 f.) är bestämmelsen ett uttryck för principen att statliga tjänster ska tillsättas efter objektiva grunder utan hänsynstagande till ovidkommande omständigheter. Med förtjänst avses närmast den vana som har förvärvats genom föregående tjänstgöring. Med skicklighet brukar man avse lämpligheten för befattningen, som framgår av teoretisk och praktisk utbildning samt den dittillsvarande verksamhetens art. Bestämmelsen är utformad så att även andra sakliga grunder än förtjänst och skicklighet kan få vägas in i bedömningen, och i förarbetena nämndes i det sammanhanget arbetsmarknads- och lokaliseringspolitiska hänsyn. Vid riksdagsbehandlingen förutsatte att dessa sistnämnda hänsyn kommer att utnyttjas på ett sådant sätt att det inte uppstår några faror för den enskildes rättssäkerhet (bet. KU 1973:26 s. 72). Enligt 23 § myndighetsförordningen (2007:515) anställs en myndighetschef och en myndighets överdirektör av regeringen. Annan personal anställs av myndigheten. Enligt 4 § lagen (1976:600) om offentlig anställning ska vid anställning avseende fästas bara vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Skickligheten ska sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Enligt 4 § anställningsförordningen (1994:373) ska myndigheten vid anställning utöver skickligheten och förtjänsten också beakta sådana sakliga grunder som stämmer överens med allmänna arbetsmarknads-, jäm- ställdhets-, social- och sysselsättningspolitiska mål. Utskottet genomför en numera regelbundet återkommande granskning av regeringens utnämningsmakt. Senast skedde det då framhöll sin tidigare uppfattning att den omständigheten att en person har en politisk bakgrund inte ska vara diskvalificerande vid tillsättningen så länge endast sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet tillämpas vid tillsättningen (bet. 2013/14:KU10 s. 134). Politisk erfarenhet kan enligt utskottet vara en saklig grund att fästa avseende vid, och den får då värderas tillsammans med andra erfarenheter. Vad som då är relevant är inte vilket politiskt parti den person som utnämns har bakgrund inom, utan det faktum att han eller hon har haft vissa uppgifter i en politisk och offentlig miljö och utfört dessa på ett sådant sätt att det är meriterande för den tjänst som ska tillsättas. Ett nästan identiskt delyrkande i samma motion som behandlas som dock gällde rekryteringar inom kommunala myndigheter behandlades (bet. 2013/14:KU12). Utskottet avstyrkte yrkandet och hänvisade till sina tidigare uttalanden om att kommunerna i princip allmänt borde följa erkända meritvärderingsprinciper såsom förtjänst och skicklighet vid tjänstetillsättningar. Av regeringsformen följer att det vid beslut om statliga anställningar vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen ska fästas avseende endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Av lagen om offentlig anställning följer detsamma samt att skickligheten ska sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Utskottet har tidigare uttalat att politisk erfarenhet kan vara en saklig grund att fästa avseende vid, och den får då värderas tillsammans med andra erfarenheter. Därmed avstyrks motionen. Ökad användarvänlighet i offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ökad användarvänlighet i offentlig verksamhet med hänvisning till pågående regeringsuppdrag. I motion 2013/14:K340 av och (båda S) begärs att regeringen initierar ett utvecklingsprogram för applikationer, program och webblösningar som kan främja användarvänligheten för den som nyttjar välfärdstjänster som förskola, skola, vård och omsorg samt att stimulera till att den offentliga verksamhetens tjänster ligger i framkant digitalt. Av 2 § förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte framgår att en myndighet i sin verksamhet ska främja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga förvaltningen. inrättade regeringen en delegation för e-förvaltning (E-delega- tionen) för att stärka utvecklingen av e-förvaltningen och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning. En av delegationens utgångspunkter (dir. 2009:19) är att den offentliga förvaltningens e-tjänster i så stor utsträckning som möjligt bör bygga på öppna standarder och använda sig av programvara som bygger på öppen källkod och lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar. bl.a. den ovannämnda utgångspunkten och de mål som lades fast i handlings- planen för e-förvaltning ska delegationen inledningsvis lämna förslag till en strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning till regeringen. ska innehålla uppföljningsbara mål och delmål som ska uppnås . I förslaget till en strategi ska delegationen ange de viktigaste utvecklingspro- jekt i statsförvaltningen som behöver prioriteras. Strategin ska bl.a. innefatta hur fler e-tjänster för medborgare och företagare kan utvecklas, framför allt sådana tjänster som integrerar flera myndigheters processer i användarvänliga gränssnitt, och hur myndigheters servicenivå för e-tjänster bör regleras. gationen ska slutredovisa sitt arbete . I den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175) bedömde regeringen att e-förvaltningsarbetet borde syfta till att åstadkomma lägre kostnader och största möjliga nytta för företag, medborgare, förvaltningen och samhället som helhet (s. 66 f.). Öppenheten i offentliga beslutsprocesser och tillgängligheten till offentlig information borde öka, och arbete med e-förvaltning borde på ett tydligare sätt styras och samordnas. I propositionen (s. 53) bedömde regeringen även att varje myndighet har ett ansvar för utvecklingen av sin egen service och att utgångspunkten borde vara en så långt möjligt likvärdig tillgång till service för alla, vilket kunde uppnås bl.a. genom en ökad användning av ny teknik. Vad gäller utvecklingen av e-tjänster i samverkan angav regeringen (s. 69) att samordningen av myndigheternas utvecklingsarbete behövde stärkas ytterligare och att planeringen av centrala utvecklingsprojekt borde samordnas på sektorsnivå av särskilt utpekade myndigheter. Regeringen har gett Verket för innovationssystem () i uppdrag att utveckla innovationsportalen (dnr N2012/3599/ITP). Innovationsportalen ska underlätta för dem som vill bygga produkter och tjänster, t.ex. i form av digitala mobila tjänster, baserat på data från statliga myndigheter och andra offentliga myndigheter och från de privata aktörer som vill. Plattformen ska lämnas till senaste . Regeringen har gett i uppdrag att utveckla en innovationsportal. Portalen ska underlätta för dem som vill bygga produkter och tjänster, t.ex. i form av digitala mobila tjänster, och ska vara klar . En av utgångspunkterna för regeringens E-delegation är att den offentliga förvaltningens e-tjänster i så stor utsträckning som möjligt bör bygga på öppna standarder och använda sig av programvara som bygger på öppen källkod och lösningar som stegvis frigör förvaltningen från beroendet av enskilda plattformar och lösningar. Utskottet vill inte föregripa regeringens uppdrag och delegationens arbete och avstyrker därmed motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motioner om tidsbegränsade förordnanden för myndighetschefer, förbättrade telefonkösystem hos myndigheter, handläggningstiden hos myndigheter, länsstyrelsernas uppgifter, kunskap om företagande, samverkan mellan myndigheter, tillgänglighet till myndighetsinformation, antalet myndigheter, tolkning vid myndighetskontakter, barnperspektiv i kontakt med myndigheter, rätten att använda modersmål vid myndighetskontakter, hbt-kompe- tens hos offentligt anställda, statliga och kommunala servicekontor samt skydd för s.k. visselblåsare. Jämför särskilda yttranden 1 (SD) och 2 (V). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /13:KU19 och 2010/11:KU23, och har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför dessa motionsförslagen. Utskottet avstyrker således motionerna 2013/14:K212 (SD) yrkande 2, 2013/14:K214 (FP), 2013/14:K223 (M), 2013/14:K229 (M), 2013/14:K235 (S), 2013/14:K262 (M), 2013/14:K279 (C) i denna del, 2013/14:K289 (S), 2013/14:K292 (S), 2013/14:K295 (C), 2013/14:K298 (M), 2013/14:K316 (SD), 2013/14:K330 (SD), 2013/14:K351 (M), 2013/14:K392 (M), 2013/14:K394 (MP) yrkande 12, 2013/14:Ub368 (S) yrkande 2, 2013/14:N360 (V) yrkande 3, 2013/14:N426 (S) yrkande 2 och 2013/14:N441 (MP) yrkande 44. Insynsråden vid enrådighetsmyndigheter, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K203 av m.fl. (V). De nästan obegränsade möjligheterna till godtycke vid insynsrådens eventuella inrättande och vid tillsättandet av rådens ledamöter är i min mening oacceptabla. Insynsråden har dessutom en viktig demokratisk funktion, och tillsättningen behöver vara reglerad så att det inte går att misstänka att enskilda ledamöter eller partier utestängs. Det är heller inte ovanligt att t.ex. nämnders sammansättningar regleras i lag. Även om jag principiellt delar utskottets mening att det är regeringen som under parlamentariskt ansvar själv ansvarar för utvecklingen av sina myndigheters ledningsformer anser jag ändå att det är angeläget med en lagreglering av utnämningen av insynsråd vid enrådighetsmyndigheter. Regeringen bör således efter beredning återkomma med ett förslag till lagreglering av insynsråden. Detta bör ges regeringen till känna. 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller två av dessa förslag om tolkning vid myndighetskontakter hänvisar jag till mitt senaste ställningstagande i motsvarande frågor i betänkande 2012/13:KU19 (s. 59). Jag vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (V) (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller två av dessa förslag statliga och kommunala servicekontor hänvisar jag till mitt senaste ställningstagande i motsvarande frågor i betänkande 2012/13:KU19 (s. 58). Jag vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /13 2012/13:K362 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en översyn i syfte att förtydliga lagstiftningen kring i vilken omfattning beredning av myndighetsutövning kan lämnas från myndigheter till privata utförare utan särskilt lagstöd. Motioner från allmänna motionstiden /14 2013/14:K203 av m.fl. (V): begär att regeringen återkommer med förslag till om lagreglering av insynsråd vid enrådighetsmyndigheter. 2013/14:K212 av (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att införa tjänstemannaansvar. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att införa tidsbegränsade förordnanden av chefsbefattningar på statlig och regional nivå. 2013/14:K213 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett system med straffavgifter för ovarsamma myndigheter bör införas. 2013/14:K214 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättringar i telefonkösystemen hos statliga myndigheter. 2013/14:K223 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om generella tidsramar för myndighetsutövning. BILAGA FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:K229 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till mer företagandevänliga myndigheter. 2013/14:K235 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens långa handläggningstider för överklaganden. 2013/14:K237 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge Statskontoret i uppdrag att utveckla nationella jämförelser i syfte att utveckla och förbättra resultaten i offentlig sektor. 2013/14:K246 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga om svenska myndigheters tillämpning av olika EU-be- stämmelser bör genomlysas. 2013/14:K252 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att göra en översyn av regelverket med utgångspunkten att stärka skyddet för den enskilde då denne utan egen förskyllan drabbas negativt vid myndighetsutövning. 2013/14:K262 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över befogenheter. 2013/14:K264 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av statliga myndigheters redovisning av kundnöjdhet. 2013/14:K277 av (KD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att uppdra åt alla offentliga myndigheter att publicera en integritetsdeklaration på offentligt tillhandahållna webbplatser. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att utreda en gemensam integritetspolicy för svenska BILAGA FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG myndigheter som tydligt begränsar möjligheterna att dela med sig av information från offentliga webbplatser till utomstående. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur fullständig anonymitet vid besök på offentliga myndigheters webbplatser kan garanteras. 2013/14:K279 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av regelverket för att ta bort eller förenkla de bestämmelser som försvårar samverkan mellan statliga myndigheter; också samverkan mellan myndigheter och primär- och landstingskommuner bör ses över för att hitta nya effektiva transparenta samverkansformer mellan kommuner och (mellan) regioner, allt i syfte att finna effektiva organisatoriska alternativ till kommunsammanslagningar, alternativ som kan motverka centralisering och storskalighet. 2013/14:K285 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begreppet kund inte kan vara applicerbart i skattefinansierad välfärdsverksamhet. 2013/14:K289 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förkorta tillståndsprövningarna. 2013/14:K292 av (S):