bet · H201MJU1 · 2014-12-16 00:00:00 — Frågan om konkreta åtgärder är kopplad till förmåga och uthållighet att driva ett projekt. Relativt stora projekt kan kräva en beständig organisation med förmåga att sköta, följa upp och utvärdera effekter . En lösning som har prövats i aktörsöverskridande projekt är att kommunen är huvudman. Därigenom upplever man sig få kontinuitet i ägarskap och förvaltning. För vattenråd med lägre ambitioner eller åtgärdsvolymer kan en arbetsmetod t.ex. vara att inventera vattendrag. Om rådet kan enas om slutsatser framstår det, i vattendirektivets anda, som en oberoende röst som sätter vattnets intressen främst. Ett vattenråd kan också användas för att informera om eller förankra enskilda aktörers planerade åtgärder. Även det kräver dock att medlemmarna etablerar en gemensam syn på rådets uppgift. Utskottet anser att är det värdefullt att lokala intressenter från olika områden kan mötas och engageras inom ramen för lokala åtgärder. Gränsdragning och potentiella synergier mellan vattenråd och vattenvårdsförbund är viktiga frågor. Efterfrågan på ett utvecklat regionalt och nationellt stöd Fallstudierna visar att länsstyrelsernas insatser till övervägande del uppskattas av lokala aktörer. Stödet från är viktigt för att analysera behov, initiera åtgärder och ansöka om olika finansiella medel. Uppföljningen visar att den lokala nivån efterfrågar mer kunskap om vilka åtgärdskombinationer som är effektiva. Här verkar det finnas en potential för länsstyrelserna och andra berörda myndigheter att utveckla informationskanaler. Det varierar hur olika länsstyrelser har organiserat sig för att hålla ihop frågorna och arbetet om övergödning och lokala åtgärder. I uppföljningen beskrivs hur vattendirektivet har införts i och vattenmyndigheternas åtgärdsprogram. Därtill finns det kunskap om bl.a. avrinningsområdens status, utsläppskällor och miljökvalitetsnormer som har sammanställts utifrån information i nationella databaser. Sammanställd kunskap och åtgärdsprogram förväntas utgöra en grund för lokala aktörers åtgärdsarbete. Tidigare studier har kritiserat åtgärdsprogrammen och att genomslaget på t.ex. kommunernas åtgärder är begränsat. Denna uppföljning indikerar att vattendirektivet åtminstone har bidragit till att höja medvetandegraden i kommunerna, främjat en lokal dialog och drivit på organiseringen utifrån avrinningsområden. I uppföljningen belyses både specifika åtgärder mot övergödning och åtgärder som kan kombinera mål för övergödning, biologisk mångfald och en giftfri miljö. Aktörer på lokal, regional och nationell nivå ser fördelar med att t.ex. LOVA:s inriktning mot kväve- och fosforreduktion ger fokus och bidrar till möjligheten att pröva nya metoder. LOVA:s utformning har därtill fördelen att biologisk mångfald kan räknas som en positiv bieffekt. Samma förhållande gäller för bl.a. våtmarker inom landsbygdsprogrammet. kan noteras att det i projekt med ett brett eller flera mål kan finnas behov av anpassade former för redovisning av uppnådda resultat. För en fortsatt utveckling av vattenförvaltningen och effektiva åtgärder vill utskottet understryka vikten av att myndigheterna drar lärdomar av nuvarande åtgärdsprogram. Utskottet utgår från att vattenmyndigheterna utifrån hit-tillsvarande erfarenheter drar relevanta lärdomar i det kommande arbetet med att förankra och utforma de nya åtgärdsprogrammen. Utskottet menar att det är värdefullt med såväl breda som mer specifika stöd. När stöd och projekt med olika syften förekommer parallellt är det viktigt att finansieringsformerna och kraven på redovisning utformas så att de samlade resultaten av olika mål bedöms och belyses. Detta ställer krav på nationella myndigheter att sammanställa åtgärder och resultat. Viktigt med fortsatt uppföljning och redovisning av uppnådda resultat Inom miljöområdet pågår en rad beredningar, utredningar och översyner av regelverk, mål och myndigheter. Uppföljningar av resultaten av statens insatser mot övergödning görs av olika aktörer. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) ansvarar för att samordna uppföljningen och utvärderingen av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, och i budgetpropositionen gör regeringen en årlig resultatredovisning till för miljökvalitetsmålet. Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av att regeringen säkerställer att eventuella förändringar i systemet gör att förutsättningarna för uppföljning och resultatmätning bibehålls och utvecklas. Utskottet vill slutligen även betona vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de samlade resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning. Utskottet menar att det är viktigt att också i fortsättningen följer frågan om vilka resultat som uppnås av statliga insatser mot övergödning. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Utskottets förslag i korthet godkänner vad utskottet har anfört om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Som en del i utskottens löpande uppföljning beslutade miljö- och jordbruksutskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. bekräftade utskottet det tidigare beslutet om att genomföra uppföljningarna. Uppföljningarna har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ta fram ett beslutsunderlag inför behandlingen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. En utgångspunkt för gruppens arbete har varit att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag för att kunna göra prioriteringar i beredningen av regeringens budgetförslag och genomföra arbetet med uppföljning och utvärdering i enlighet med regeringsformen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport för utgiftsområde 20 redovisas i bilaga 5 till detta betänkande. Utvecklingsarbetet kring ekonomisk styrning och regeringens resultatredovisning I budgetpropositionen (volym 1) informerar regeringen om att det samlade stödet för att genomföra resultatanalyser inom har utvecklats i syfte att stärka analysförmåga och strategiska kompetens för att bidra till styrningen av myndigheter och verksamheter. Miljö- och jordbruksutskottet tar aktiv del i utvecklingsarbetet tillsammans med . Utskottet konstaterar att utskottet har haft en bra dialog med tidigare regeringar om bl.a. resultatredovisningen för utgiftsområde 20. Utskottet är angelägen om att denna dialog vidmakthålls och utvecklas. Utskottet konstaterar att strukturen för regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , liksom tidigare, utgår från de miljökvalitetsmål som har antagit. Utskottet anser att detta är ett grundläggande kriterium för att utskottet och ska kunna fullfölja sin uppföljnings- och utvärderingsuppgift och att det därför är positivt att regeringen redovisar resultaten i enlighet med denna struktur. Det är enligt utskottets mening tillfredsställande att regeringen i årets budgetproposition redovisar de resultatindikatorer som ligger till grund för redovisningarna i propositionen. Utskottet anser att detta är en förbättring i förhållande till tidigare resultatredovisningar. Utskottet konstaterar att det i resultatredovisningen för de undersökta områdena i vissa fall kan vara svårt att urskilja vilka resultat som faktiskt har uppnåtts eftersom redovisningen av resultat i vissa fall blandas med redovisning av insatser, dvs. vidtagna åtgärder snarare än utfall av genomförda insatser. Det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultaten av insatserna. När det gäller insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan konstaterar utskottet att regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå miljökvalitetsmålet om en begränsad klimatpåverkan. Utskottet anser att det är viktigt att vidta konkreta åtgärder för att minska negativa klimatpåverkan och att arbetar aktivt och pådrivande i EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. Regeringen uppger att man i samband med Kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen kommer att återkomma till hur ytterligare åtgärder ska bidra till att sänka de svenska utsläppen av växthusgaser. Utskottet ser positivt på detta och ser fram emot redovisningen. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bl.a. borde underställa frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter skulle hanteras. Regeringen borde därmed återkomma till med sina bedömningar och förslag i frågan. [1] Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anser att det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som inte behövs för att uppnå åtaganden ska annulleras. När det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Hav i balans samt levande kust och skärgård konstaterar utskottet att regeringen bedömer att de storskaliga problemen för havsmiljön kvarstår. Liksom redovisar regeringen att målet Hav i balans samt levande kust och skärgård inte går att nå till 2020 med beslutade eller planerade åtgärder. Utskottet menar att detta är fortsatt bekymmersamt. Utskottet noterar, liksom vid fjolårets uppföljning av budgetpropositionen, att insatser genomförts på internationell nivå och betonar vikten av att är pådrivande och bedriver ett målinriktat arbete för att förbättra havsmiljön. Vidare noterar utskottet med tillfredsställelse att regeringen i årets budgetproposition hörsammat uppmaning att på ett tydligare sätt redovisa resultatet av användningen av anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. När det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggelse samt arbetet med hållbara städer konstaterar utskottet att regeringen i årets budgetproposition bedömer att det är svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Enligt regeringen behövs ytterligare insatser utöver de beslutade och planerade styrmedlen för att nå detta miljökvalitetsmål. Utskottet noterar att regeringen inte lämnar någon specifik resultatredovisning för arbetet med hållbara städer. När det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö konstaterar utskottet att regeringen föreslår att den tidigare beslutade resursförstärkningen till Kemikalieinspektionen bibehålls –2020 som ett led i att tackla svårigheterna att nå detta miljökvalitetsmål . Utskottet noterar att regeringen anser att det fortsatta arbetet med att vidareutveckla och intensifiera arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag är viktigt. Utskottet ser fram emot att i nästa års budgetproposition få en redovisning av hur detta arbete fortlöper, och hur resursförstärkningen till Kemikalieinspektionen använts och vilka resultat som uppnåtts genom förstärkningen. Liksom i förra årets budgetproposition redovisas samverkan på internationell nivå och resultat av bl.a. överenskommelser, vilket utskottet tidigare efterfrågat. Utskottet ser med tillfredsställelse på att denna redovisning bibehållits. Anslag inom utgiftsområde 20 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård i enlighet med vad som föreslås i motionerna 2014/15:2461 (C) yrkandena 2 och 3 och 2014/15:2981 (C, M, FP och KD) yrkandena 1, 8, 9, 12 och 16 och i enlighet med vad utskottet föreslår i detta betänkande. I övrigt anvisar anslagen i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden om framtida anslag som regeringen har begärt. alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga motionsförslag avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget ökas därmed med i syfte att ge förutsättningar att hantera föreslagna satsningar inom miljöområdet. Enligt förslaget ska anslaget få användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget ska även få användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:2 Miljöövervakning . Regeringen anser att miljöövervakningen, särskilt när det gäller hav och vatten, behöver förstärkas kraftigt och föreslår därför att anslaget ökas med 2015. Anslaget ska enligt förslaget få användas för utgifter för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljöledningssystem. Anslaget ska även få användas för utgifter för internationell miljöövervakning och internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Anslaget ska också få användas för finansiering av förvärv av verksamhet och aktier i och för utgifter som hänför sig till avveckling av bolaget . Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Motionärerna anser att regeringens föreslagna höjning av anslagen för miljöövervakning saknar tydlig motivering och avvisar därför denna kraftiga höjning. 1:3 Åtgärder för värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur. Anslaget förstärks därmed med . Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget ska särskilt få användas för utgifter för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, för artbevarande och viltförvaltning och i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2021. Enligt den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I kommittémotion 2014/15:2893 av (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget förstärks med . Motionären anser att arealerna av skyddade områden har expanderat kraftigt, men att skötseln av dessa inte har prioriterats i tillräcklig grad. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden . Anslaget ökas därmed med jämfört med . Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas samt för att ta fram prioriteringsunderlag. Anslaget ska även få användas för utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och för akuta saneringsinsatser. Anslaget ska vidare få användas för utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget ska även få användas för utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. Slutligen förslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2024. Enligt den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I motion 2014/15:2893 av (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget förstärks med eftersom saneringen av förorenade områden är eftersatt. Motionären menar att saneringen av förorenade områden är ett miljömål som anses svårt att uppnå som det är ett miljömål som vi har mycket goda möjligheter att påverka. Enligt motion 2014/15:1060 av och (båda M) bör arbetet med att sanera och efterbehandla förorenade områden ha hög prioritet och bedrivas effektivt. I motion 2014/15:1159 av (S) uppmärksammas behovet av att sanera förorenade markområden i närheten av småländska glasbruk. Enligt motionären innehåller de stora glasdeponier som finns kring bruken höga halter av bl.a. arsenik, kadmium och bly, vilket utgör ett mycket allvarligt miljöproblem som hindrar utvecklingen av Glasriket som turistdestination. I propositionen redovisas att lämnade förslag på etappmål för efterbehandling av förorenade områden. Det föreslagna målet anger en takt för saneringen av de allra mest förorenade områdena, de som tydligast utgör en risk för människors hälsa och miljön. föreslår en precisering under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som lyder: ”Förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa och miljön” (, Förslag till etappmål för efterbehandling av förorenade områden). Syftet med etappmålet har varit att ange en ambitionsnivå som bidrar till att öka takten i arbetet med att efterbehandla förorenade områden. Efterbehandlingsåtgärder som sker tidigt bidrar till att minska risker för människors hälsa och miljön som skadekostnaderna begränsas på kortare sikt och för framtida generationer. Avsikten är också att uppmuntra användandet av alternativ teknik, i stället för den dominerande metoden med schaktning och deponering utan föregående behandling av massorna. På så sätt kan etappmålet också bidra till att minska målkonflikten med miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Att använda alternativ teknik kan bidra till att minska utsläpp från schaktningar och transporter och till att effektivisera efterbehandlingsarbetet. Enligt finns det omkring 80 000 potentiellt förorenade områden i . Av dessa områden bedöms 1 220 vara allvarligt förorenade och medföra potentiellt mycket stor risk, s.k. riskklass 1-områden. Ytterligare ca 13 800 områden uppskattas finnas i riskklass 2 (stor risk). När det gäller antalet områden föreligger större osäkerheter i riskklass 2 än i riskklass 1. Kvalitetssäkring av antalet områden pågår. Förslagen till etappmålet för efterbehandling av förorenade områden innebär att • av områdena med mycket stor risk för människors hälsa eller miljön är åtgärdade 2025 • av områdena med stor risk för människors hälsa eller miljön är åtgärdade 2025 • användningen av annan teknik än schaktning följt av deponering, utan föregående behandling av massorna, har ökat 2020. Som ett övergripande mål föreslår att 2050 ska alla områden med mycket stor risk eller stor risk för människors hälsa eller miljön vara åtgärdade. Enligt har förslag remissbehandlats och bereds inom . Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:5 Miljöforskning . För finansiering av investeringskostnader för ett nytt forsknings- och undersökningsfartyg föreslår regeringen att anslaget minskas med 2015. Finansieringen av det nya forsknings- och undersökningsfartyget redovisas under anslaget 1:24 . Anslaget ska enligt förslaget få användas för utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget ska även få användas för utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . Slutligen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 16 framförs att en noggrann mätning och uppföljning av miljötillståndet i svenska hav och vatten är nödvändigt för att få tillräcklig kunskap om halterna av skadliga ämnen i dricksvatten och fiskbestånd. Motionärerna vill därför förbättra miljöövervakningen av vatten- och havsmiljön och satsa på ett nytt forskningsfartyg. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för den nationella prövningen av bekämpningsmedel. Enligt förslaget ska anslaget få användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget ska även få användas för utgifter för bidrag till verksamheter som främjar handlingsplanen för en giftfri vardag, som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Anslaget ska även få användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet. Anslaget ska vidare få användas för utgifter för att täcka ett eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget ska få användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. I motion 2014/15:2893 av (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget förstärks med eftersom myndigheten inte har tillräckliga resurser för handläggning och godkännande av nya växtskyddsmedel och biocidprodukter. 1:7 Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer . Anslaget benämndes tidigare 1:7 Internationellt miljösamarbete. Anslaget föreslås få användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie. Anslaget föreslås öka med 2015 i avvaktan på ett införande av ett system där mer miljöanpassade fordon premieras, ett s.k. bonus–malus-system. Anslaget föreslås få användas för utgifter för supermiljöbilspremien, dvs. utgifter för bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en ny supermiljöbil. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget förstärks med . Motionärerna vill vidare införa ett system där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt, ett s.k. bonus–malus-system. Ett sådant system ska finnas på plats (yrkande 8). I avvaktan på att det träder i kraft vill motionärerna förlänga och förstärka supermiljöbilspremien (yrkande 9). Även i partimotion 2014/15:2461 av m.fl. (C) förordas dels att ett bonus–malus-system för personbilar införs (yrkande 2), dels att supermiljöbilspremien förlängs tills systemet är infört (yrkande 3). I samma motion yrkande 5 framhålls att man behöver ta fram en modell för miljöpremier för klimatsmarta bussar och lastbilar eftersom det behövs styrmedel för att fasa in miljövänligare lastbilar. Även i motion 2014/15:279 av och (båda C) anförs att i behöver man arbeta för att få världens mest miljöanpassade lastbilspark. Detta bör uppmuntras genom att införa en miljölastbilspremie för köp av de mest miljövänliga lastbilarna, vilket bör kombineras med en premie för dem som tankar miljövänligt bränsle. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget föreslås få användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning. Anslaget föreslås således att öka med i syfte att stärka klimatanpassningsarbetet.