bet · H101NU12 · 2014-03-27 00:00:00 — Ministern framhöll att regeringen anser att de system som finns bidrar till att utveckla den samhällsnytta som dessa företag ger och att det därför inte är nödvändigt att gå vidare med särlösningar för just sociala företag. Bakgrunden till den rapporten som nämndes i interpellationen är regeringens handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag . Syftet med arbetsplanen är att underlätta för befintliga arbetsintegrerade sociala företag att växa och göra det lättare att starta flera sådana företag. I den nämnda rapporten om arbetsintegrerade företag konstaterar bl.a. att det finns exempel på sociala arbetsintegrerande företag som har fått statligt finansieringsstöd och att regelverket således inte innebär något absolut hinder i detta avseende. Rapporten innehåller även en översiktlig kartläggning av de sociala företagens branschtillhörighet, ålder och storlek. Kartläggningen visar att de arbetsintegrerande sociala företagen i genomsnitt är yngre än traditionella företag och att de i större utsträckning finns representerade inom tjänsteproducerande branscher, vilket möjligen kan påverka företagens möjligheter att hitta finansiering. En iakttagelse som också görs är att det tycks förekomma stora regionala variationer vad gäller beslut om bidrag till företagsutveckling. I handlingsplanen aktualiserades frågan om en ny förordning som skulle fastställa en definition av begreppet arbetsintegrerande sociala företag. Vidare fick i uppdrag att utreda de nuvarande formerna av anordnarstöd. Vad gäller frågan om en ny förordning för arbetsintegrerade sociala företag utreddes frågan inom , där man konstaterade att nödvändiga bestämmelser för regeringens arbete med arbetsintegrerande sociala företag redan fanns på plats i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. När det gäller frågan om anordnarstöd lämnade av uppdrag till med anledning av regeringens handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag (N2010/4265/ENT) till regeringen . Rapporten innehåller en analys av nuvarande anordnarstöd och de ersättningsformer och bidragsformer som kan användas för verksamma i företagen. Enligt har regeringen konstaterat att stödet till de sociala företagen ryms inom olika arbetsmarknadspolitiska förordningar, bl.a. den nämnda förordningen. I handlingsplanen togs också frågan upp om hinder och möjligheter för de arbetsintegrerade sociala företagen att lämna anbud i offentliga upphandlingar. Regeringen tillsatte den s.k. , som bl.a. skulle komma med förslag till konkreta åtgärder i syfte att förbättra dessa aktörers förutsättningar vid offentliga upphandlingar. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2013:12) . Betänkandet innehöll bl.a. förslag om att stimulera den sociala ekonomin genom att införa reserverade kontrakt i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Utredningen bereds inom . Det kan här även nämnas att regeringen tillsatte utredningen stärkt och självständigt civilsamhälle (dir. 2014:40). En särskild utredare ska undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och att utvecklas. I utredningens uppdrag ingår att lämna förslag på hur dessa organisationers möjlighet att delta i offentlig upphandling kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . I regleringsbrev sägs att myndigheten ska främja tillväxt och nyföretagande av idéburet företagande inom vården och socialomsorgen samt redovisa vad myndigheten har gjort för att i alla delar av landet stärka och utveckla bl.a. socialt företagande och samhällsentreprenörskap. bedriver även ett utvecklingsarbete för att underlätta för dem som vill starta och driva företag med samhälleliga och sociala mål. Programmet pågår , och inom ramen för programmet görs insatser för att synliggöra samhällsentreprenörskap, skapa bättre möjligheter att genomföra affärsidéer och insatser som ska generera nytta för företagen, t.ex. finansiellt stöd och utbildningsinsatser. Inom ramen för program har myndigheten beslutat att stödja ett antal projekt som arbetar med sociala innovationer och affärsutveckling i arbetsintegrerande sociala företag. Syftet är att stärka nya och befintliga arbetsintegrerande sociala företags affärsutveckling och hållbarhet och att stimulera utvecklingen av sociala innovationer som kan förväntas sprida sig, såväl geografiskt som verksamhetsmässigt, till andra områden och aktörer Inom ramen för den tidigare nämnda innovationsstrategin har regeringen beslutat att –2014 finansiera driften av verksamheten Mötesplats Social Innovation (MSI) med . MSI finns vid och är ett nationellt inom området social innovation och samhällsentreprenörskap. MSI:s arbete bygger på utveckling, koordinering och spridning av kunskap kring social innovation. MSI har även en webbplats där de samlar och delar information samt tillhandahåller ett nätverk för aktörer inom området. Regelverken för arbetsintegrerande sociala företag finns beskrivna på , en webbaserad handbok som avser att öka kunskapen om arbetsintegrerande sociala företag. förvaltas av , och Arbetsförmedlingen i samarbete med , Kommuner och Landsting och Sociala Arbetskooperativens (Skoopi). Utskottet redovisar sitt ställningstagande under rubrikerna Övergripande om företagsfrämjande, stöd till socialt företagande, Kompetensutveckling för socialt företagande och Övrigt om socialt företagande. Utskottet anser att ett dynamiskt näringsliv är grunden för fler jobb och tillväxt, vilket i sin tur är en förutsättning för att kunna behålla och utveckla välfärden i . Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för jobb i fler och växande företag, för att på så sätt bryta utanförskapet. Det behövs ett näringsklimat som låter företagare se möjligheter och våga ta risker, som de har tillgång till de resurser och stöd som behövs i kritiska utvecklingsskeden. Utskottet noterar att står sig starkt i den hårdnande globala konkurrensen, men att liksom alla länder ställs inför flera globala samhällsutmaningar, så som klimatförändringar, en åldrande befolkning och urbanisering. Detta ställer högre krav på förmåga att utveckla och kommersialisera innovativa lösningar. Den innovationsstrategi som regeringen presenterade tar sikte på att skapa ett 2020 där innovation leder till fler jobb och till ökad konkurrenskraft för framgångsrika företag. Det är då viktigt att både långsiktigt och aktivt arbeta för ett gott företags- och innovationsklimat som stimulerar till entreprenörskap och får företag att växa i hela landet. I flera av de motioner som är aktuella här efterfrågas riksdagsuttalanden om olika åtgärder för den statliga kapitalförsörjningen. I motion 2013/14:N370 (S) förordas en översyn av dels behovet av finansiering för företag i tidiga skeden, dels långsiktigheten i finansieringsmodellerna och det lokala och regionala ägandet, dels en möjlighet att införa bidrag eller villkorslån i den första delen i företagens innovationsprocess. En översyn av finansiering av groddföretag efterfrågas i motion 2013/14:N382 (M, C), och i motion 2013/14:N272 (M) förordas en översyn av lån. Motion 2013/14:N437 (KD) tar upp frågan om att se över förutsättningar för mikrolån för små och medelstora företag. I motion 2013/14:N362 (M) förordas att rollfördelningen mellan sådana organisationer som och bör ses över, och i motion 2013/14:N415 (S) efterfrågas en översyn av möjligheten för den som startar ett företag att få ekonomiskt stöd . Med anledning av dessa motioner vill utskottet inledningsvis påminna om att har presenterat en granskning av den statliga kapitalförsörjningen och att regeringen ska återkomma till med en skrivelse med anledning av granskning. Utskottet konstaterar även att det pågår ett förändringsarbete av den statliga kapitalförsörjningen. Regeringen har initierat dels sammanslagningen av och , dels utvidgningen av investeringsmandatet för Inlandsinnovation och Fouriertransform. Förändringarna har syftat till att stärka statens insatser för finansiering i tidigare skeden i hela landet och för dynamiken och effektiviteten när det gäller investeringar av riskvilligt kapital. Utskottet noterar även regeringens ambitioner, att inrätta en ny fond-i-fond för att stärka utbudet av privat riskvilligt kapital i tidiga skeden. I motion 2013/14:Sk376 (V) förordas ett riksdagsuttalande om att alla former av företagsstöd som betalas ut ska villkoras med att företag följer lagar och kollektivavtal. Utskottet ställer sig frågande till om ett sådant generellt villkor som skulle omfatta alla statliga stöd till företag är förenligt med . Med anledning av de exempel som lyfts fram i motionen kan utskottet dock konstatera att både sysselsättningsbidraget och det regionala investeringsstödet ställer krav på att företaget ska ha en tillfredsställande arbetsmiljö och att anställningsförmånerna ska minst vara likvärdiga med tillämpligt kollektivavtal. Vad gäller de regionala bidragen för företagsutveckling, som handläggs av bl.a. länsstyrelserna, ska dessa bidra till att uppfylla de nationella hållbarhetsmålen. Vidare gäller att den myndighet som har betalat ut stödet har möjlighet att återkräva det av ett företag som missköter sig. Ett antal motioner tar även upp andra insatser för företagsfrämjande. I motion 2013/14:N272 (M) förordas att det införs ett system med företagslotsar som ska ge råd till dem som startar företag. Insatser för att koppla samman den statliga kapitalförsörjningen med inkubatorer föreslås i motion 2013/14:N348 (S). Utskottet vill först i denna del betona vikten av att tillgången till information, stöd och service är likvärdig för alla i hela som vill starta eller utveckla ett företag. Den rådgivning som staten erbjuder ska utgå från företagens behov, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv och ta hänsyn till regionala förutsättningar. Utskottet vill här påminna om att bl.a. tillhandahåller en omfattande mentorverksamhet. Vad gäller inkubatorer vill utskottet framhålla regeringens ökade anslag till , som är en del i att stärka utvecklingsförmågan och innovationskraften i hela det svenska samhället. Utskottet vill vidare nämna att efter sammanslagningen med ska , genom sin verksamhet som bl.a. inkluderar inkubatorer och riskvilligt kapital, tillhandahålla ett samlat utbud av såväl rådgivning som finansiering i tidiga skeden för innovation och tillväxt i hela landet. Med anledning av vad som efterfrågas i motion 2013/14:N279 (M) om en översyn för att underlätta ägarskiften i företag och i motion 2013/14:N370 (S) om att se över behovet av statliga garantier vid generationsväxling och nyföretagande vill utskottet påminna om att regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2014:42) som ska se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag. Syftet är att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag. I motion 2013/14:N251 (M) anförs att småföretag upplever att de missgynnas genom osund konkurrens från den offentliga sektorn och ett riksdagsuttalande efterfrågas om att regeringen bör se över behovet av lagstiftning för att motverka detta. Utskottet anser att regeringens arbete med att värna konkurrensneutraliteten mellan privata och offentliga aktörer är viktigt. Utskottet noterar att på uppdrag av regeringen lämnade en rapport om Konkurrensen i (2013:10). I rapporten redovisas de gällande reglerna för att hindra osund konkurrens mellan offentliga och privata aktörer. har även lämnat förslag på konkurrensfrämjande åtgärder inom det aktuella området. Rapportens slutsatser och förslag bereds inom . bör inte föregripa detta arbete. Riksdagsuttalanden om att på olika sätt främja kvinnors företagande förordas i motionerna 2013/14:Fi206 (MP), 2013/14:N236 (S), 2013/14:N315 (M), 2013/14:N328 (KD), 2013/14:N330 (M) och 2013/14:N375 (M). Bland de frågor och åtgärder som tas upp finns ökad kapitaltillförsel till kvinnors företagande, bättre förutsättningar för kvinnliga innovatörer, ökat stöd och rådgivning till kvinnliga företagare och en utredning om regeringens insatser på området. Utskottet vill här framhålla regeringens riktade insatser för kvinnors företagande, som främst sker inom ramen för och verksamheter. Exempel på detta är arbete med att främja kvinnors företagande, t.ex. att genom rådgivning och finansiering stimulera fler kvinnor att driva och utveckla företag. Utskottet noterar att Tillväxtanalys ska utvärdera riktade insatser för att främja kvinnors företagande till 2018. Vidare vill utskottet påminna om att regeringen i riktlinjerna för verksamhet har angett att bolaget ska ge en högre andel lån till kvinnor än den procentuella andel som gäller för befintliga företag och företagandet bland kvinnor. ska också uppmärksamma vilka typer av låneprodukter som efterfrågas av företag som ägs eller leds av kvinnor. I motionerna 2013/14:C419 (MP), 2013/14:N263 (M), 2013/14:N327 (KD) och 2013/14:N405 (C) efterfrågas riksdagsuttalanden om olika insatser för att främja företagare med utländsk bakgrund. Som redogjorts för är det främst och som arbetar med att undanröja hinder och underlätta för företagare med utländsk bakgrund. Utskottet vill också påminna om projekt , som initierades av regeringen. Projektet ska ta till vara utlandsföddas kunskaper om marknader i deras tidigare hemländer för att öka utrikeshandeln, skapa fler jobb och ge en högre tillväxt. Enligt utskottet är det angeläget att de hinder som finns för företagare med utländsk bakgrund undanröjs och att det pågående arbetet även fortsatt bedrivs med kraft. Med anledning av motion 2013/14:A398 (MP) om att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att bli en samlande aktör för information och stöd till unga som vill starta företag kan utskottet konstatera att regeringen verkar för att det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag. Utskottet noterar, som tidigare nämnts, att det pågår ett arbete med att målgruppsanpassa informationen om innovation på webbplatsen till unga. Utskottet anser att regeringen bedriver ett aktivt arbete när det gäller företagsfrämjande och att ett uttalande av om ytterliga insatser inte skulle effektivisera eller påskynda detta arbete. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga här aktuella motioner i berörda delar. stöd till socialt företagande I motionerna 2013/14:N210 (MP) och 2013/14:N423 (S) efterfrågas riksdagsuttalanden om åtgärder för att stödja socialt företagande genom bl.a. informationsinsatser och företagsrådgivning. Utskottet noterar att, som tidigare nämnts, genomför ett program för att underlätta socialt företagande som pågår . Programmet omfattar utbildningsinsatser och insatser för att lyfta fram och sprida kunskap inom området samhällsentreprenörskap och sociala innovationer. Därmed avstyrks nämnda motioner i berörda delar. Kompetensutveckling för socialt företagande I motion 2013/14:N210 (MP) efterfrågas ett riksdagsuttalande om att utreda frågan om åtgärder för att stärka ledningskompetensen inom det sociala företagandet. Som redogjorts för tidigare genomför ett program för att stödja socialt företagande. Programmet omfattar bl.a. utbildningsinsatser som ska vara till nytta för de som driver företag med samhälleliga och sociala mål. Enligt utskottet är därför något riksdagsuttalande i denna del inte nödvändigt. Därmed avstyrks motion 2013/14:N210 (MP) i berörd del. Övrigt om socialt företagande I motionerna 2013/14:Fi283 (MP), 2013/14:N210 (MP), 2013/14:N237 (S), 2013/14:N248 (S), 2013/14:N308 (S), 2013/14:N310 (M), 2013/14:N350 (S), 2013/14:N369 (S), 2013/14:N371 (S), 2013/14:N408 (S), 2013/14:N413 (S) och 2013/14:N438 (KD) efterfrågas riksdagsuttalanden om olika åtgärder för att främja socialt företagande och förbättra villkoren för sociala företag. Utskottet har tidigare enhälligt uttryckt sin positiva syn på de verksamheter som ryms inom begreppen social ekonomi och socialt företagande (bet. 2010/11:NU20). Inom begreppet socialt företagande ryms en mängd verksamheter som i sin inriktning kan vara arbetsintegrerande, ha fokus på rehabilitering eller på social gemenskap och sysselsättning. Genom sitt ideella syfte och sin självständiga ställning i förhållande till offentlig verksamhet utgör de sociala företagen en viktig del av det civila samhället. Som tidigare nämnts beslutade regeringen om en handlingsplan för socialt företagande. Syftet med handlingsplanen är att underlätta för arbetsintegrerande sociala företag att växa och göra det lättare att starta fler sådana företag. Handlingsplanen har, som tidigare redovisats, mynnat ut i att ett flertal olika åtgärder har vidtagits. Dessutom bedriver ett utvecklingsarbete för att underlätta för dem som vill starta och driva företag med samhälleliga och sociala mål. Detta program innefattar bl.a. finansiellt stöd och utbildningsinsatser för de företag som omfattas av programmet. Inom ramen för detta arbete har tidigare beslutat att ge stöd till ett antal projekt med syfte att stärka nya och befintliga arbetsintegrerande sociala företags affärsutveckling och hållbarhet samt att stimulera utvecklingen av sociala innovationer som kan förväntas sprida sig, såväl geografiskt som verksamhetsmässigt, till andra områden och aktörer. Därutöver ska program bidra till att lyfta fram och sprida kunskap inom området samhällsentreprenörskap och sociala innovationer. Utskottet kan även konstatera att 2014 har fått i uppdrag av regeringen att främja tillväxt och nyföretagande av idéburet företagande inom vård och socialomsorg. Därtill noterar utskottet regeringens satsning på verksamheten Mötesplats Social Innovation (MSI), som är ett vid med fokus på social innovation och samhällsentreprenörskap. Vidare konstaterar utskottet att den av regeringen tillsatta , som nämnts tidigare, lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2013:12), vilket innehåller förslag om att stimulera den sociala ekonomin genom att införa reserverade kontrakt i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Därutöver noterar utskottet att regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2014:40) som ska undersöka hur det civila samhällets organisationer kan stärkas. Utredningen ska bl.a. lämna förslag till hur dessa organisationers möjligheter att delta i offentliga upphandlingar kan förbättras. Utskottet kan därmed konstatera att det redan pågår ett arbete för att utveckla och stärka sociala företag, och anser därför att det inte finns något behov av ett riksdagsuttalande med anledning av de här behandlade motionsyrkandena. De avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör regelförenkling för företagare. Utskottet hänvisar bl.a. till att regeringen har beslutat att ska permanentas och till pågående utredningsarbete som bedrivs med syfte att minska regelbördan för företag. Jämför reservation 8 (S, MP, V). I motion 2013/14:N227 av (S) framhålls vikten av enkla blanketter och system för myndighetskontakter för småföretagare. Ett tillkännagivande om behovet av förenklad redovisning för småföretag förordas därför. En sådan förenkling bör ha samma utgångspunkt som självdeklarationen. I motion 2013/14:Kr218 av (M) uppmärksammas regeringens påbörjade arbete för att underlätta småföretagande. I det sammanhanget framhåller motionären att ambitionen bör vara att fortsätta att minska regelkrånglet under den innevarande mandatperioden. Motionären önskar ett tillkännagivande om arbetet med regelförenklingar och förbättrade villkor för entreprenörer, bl.a. inom hästnäringen (yrkande 9). Merparten av företagarna i sköter avgifter, tillstånd och regelefterlevnad mycket bra konstateras det i motion 2013/14:N216 av (M) som önskar ett tillkännagivande om att se över möjligheten att premiera skötsamma företagare. Enligt motionären är det rimligt att skötsamma småföretagare premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd samt lägre avgifter. Då kan myndigheterna i stället öka kontrollen av mindre nogräknade företag. I motion 2013/14:N217 av (M) förordas ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge dispenser vid start av företag för att stimulera fler att starta eget företag. Dispenserna bör vara tidsbegränsade, och t.ex. avse lägre avgifter eller minskade tillståndskrav. I motion 2013/14:N219 av (M) förordas ett riksdagsuttalande om en kontinuerlig jämförelse och översyn av branschspecifika kostnader och regler i och våra konkurrentländer, så att inte förlorar konkurrenskraft och arbetstillfällen. Motionären lyfter fram lantbruket och åkerinäringen som exempel på branscher som har förlorat konkurrenskraft och arbetstillfällen p.g.a. förändrade skatter och regler i andra länder. I motion 2013/14:N240 av (M) framhålls att det kvarstår många hinder för ett flertal branscher i den inhemska delen av ekonomi. Motionären önskar därför ett tillkännagivande om ett ökat fokus i arbetet med bättre regleringar i ekonomi genom en konkurrenskraftskommission. Kommissionens uppgift föreslås vara att i samråd med arbetsgivare och arbetstagarorganisationer göra en systematisk genomgång av branscher i syfte att ändra eller ta bort tillväxthämmande regleringar. Inspiration kan t.ex. hämtas från och som har initierat breda översyner för fler jobb samt ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt. I motion 2013/14:N245 av (M) sägs att en företagare måste ha kontakt med upp till 90 olika myndigheter, varav flera alltför ofta begär samma uppgifter. Motionären menar att en bättre samordning av statistikinsamlande och andra myndighetskontakter är viktigt för ett bättre företagsklimat, och kan dessutom minska kostnaderna för myndigheternas verksamhet. Motionären förordar ett tillkännagivande om att se över myndigheters insamling av uppgifter från företag. I motion 2013/14:N252 av (M) önskas ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga tydligare vägar för att stödja kommunerna i deras arbete med regelförenklingar och lägga särskild vikt vid transparens, rättssäkerhet och likabehandling. Syftet ska vara att företag och företagare bemöts på samma sätt – vad gäller avgiftsnivåer, handläggningstider och regeltillämpning – oavsett geografisk del av landet. I motion 2013/14:N265 av (M) anförs att svensk ekonomi behöver effektiva företag som kan fokusera på sin kärnverksamhet. Därför förordas ett tillkännagivande om att minska regelbördan för företagen. Regelkrånglet kan minskas genom t.ex. beräkning av de kostnader som nya regler väntas innebära för företagarna, enhetliga regler för konsekvensanalyser, samråd med berörda parter på ett tidigt stadium och uppföljningar av införda regler. Det är oerhört viktigt för glesbygdsbefolkningen, men även för som helhet, att man kan arbeta i glesbygden, enligt vad som sägs i motion 2013/14:N276 av (M). Motionären begär ett tillkännagivande om att göra det enklare att driva företag i glesbygd. Bland de tillväxthindrande omständigheterna hör krångliga regler, höga arbetsgivaravgifter och bristande enhetlighet mellan olika kommuner av handläggningstider i tillståndsärenden. I motion 2013/14:N278 av (M) anförs att olika länders myndigheter kan tolka EU-direktiv på olika sätt. Ett tillkännagivande förordas om möjlighet till lika villkor vid tolkning av EU-direktiv som påverkar näringsverksamhet. Motionären anser att konsekvensbeskrivningar bör undersöka hur myndigheternas tolkningar av EU-direktiv som rör näringsverksamheter påverkar de svenska företagens internationella konkurrenskraft. För att främja ekonomisk tillväxt och allmän välfärd måste politiken underlätta för företagande, enligt vad som framförs i motion 2013/14:N286 av (M). Enklare regler minskar kostnaderna för företagare och skapar utrymme för företagen att driva sin verksamhet i stället för att ägna sig åt administration.