bet · H101KrU7 · 2014-02-14 00:00:00 — Därefter har vid upprepade tillfällen behandlat motionsyrkanden som har syftat till att enprocentsregeln skulle tillämpas som norm vid beräkningen av medel för statliga konstinköp. Dessa har avslagits bl.a. med hänvisning till att de statliga konstinköpen borde grundas på en kulturpolitisk bedömning snarare än att kopplas till omfattningen av byggandet . Dock har av den totala byggkostnaden ansetts kunna vara ett rimligt riktmärke. Utskottet konstaterar inledningsvis att den s.k. enprocentsregeln inte är tvingande för vare sig staten, landstingen eller kommunerna. Däremot utgör den ett riktmärke som går ut på att medel ska avsättas för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. genomförde 2012–2013 en kartläggning av bl.a. uppfyllelsen av enprocentsregeln. Kartläggningen genomfördes i samarbete med och syftade till att undersöka hur mycket som investeras i offentlig konst, hur detta organiseras samt konstnärernas villkor för att utföra uppdragen. publicerade undersökningen i Ingen regel utan undantag, Enprocentsregeln för konstnärlig gestaltning av offentlig miljö, . Ingen regel utan undantag kan ses som en vägledning i att arbeta med enprocentsregeln. Rapporten belyser frågor som hur arbetet bedrivs och hur samverkan mellan offentliga och privata aktörer ser ut. Regeringen har gett i uppdrag att samverka med (nu för arkitektur och design), och för att vidareutveckla och stärka en helhetssyn i planeringen och gestaltningen av offentliga miljöer. Genom samverkan mellan myndigheterna ska goda exempel spridas på hur platsspecifik konstnärlig utformning och en medveten arkitektur kan ingå i och bidra positivt till en helhetsplanering av offentliga områden, platser eller byggnader. ska redovisa och kommentera uppdragets genomförande i en särskild rapport till . Utskottet anser att enprocentsregeln är en viktig utgångspunkt i konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer. Enligt utskottet torde motionsyrkandena i hög grad vara tillgodosedda genom bl.a. ovan nämnda studie. Motionerna 2013/14:Kr339 (S) yrkande 28, 2013/14:Kr338 (MP) yrkande 3 samt 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 10 och 11 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om livesändningar av operaföreställningar med hänvisning till pågående utvecklingsarbete. Jämför reservation 9 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 20 anförs frågan om förutsättningar för livesändningar i direktiven till om renovering och ombyggnad av . I motionen anförs att en ombyggd nationalscen för opera bör bli en angelägenhet för hela svenska folket. Ett konkret sätt är att i utredningen ta fram underlag och beskrivningar på fast installation av teknisk utrustning så att Operan dels kan göra inspelningar, dels ge livesända föreställningar till de digitaliserade biograferna runt om i hela landet. finns chansen att göra den svenska nationaloperan till angelägenhet för hela landet, en chans som man enligt motionärerna inte får missa. Operan är nationalscen för opera och balett. fick 2010 i uppdrag av regeringen att föreslå åtgärder för ökad samverkan med landets övriga operainstitutioner och pröva det nuvarande uppdraget för nationalscenen med utgångspunkt i en omvärldsanalys. Operan redovisade sitt uppdrag . I rapporten togs frågan om Operans lokaler upp. Bland annat anfördes att något genomgripande och långsiktigt hållbart måste göras åt Operans lokalsituation. har avsatts för renoveringsinsatser på inom ramen för den statliga kulturbudgeten. En renovering av teatermaskineriet påbörjades . En andra etapp av renovering av teatermaskineriet, liksom renovering av ljus och ljud, kommer att fortsätta under sommaruppehållen 2013 och 2014. Renoveringen tillgodoser framför allt säkerhetskraven för arbetsmiljön, bl.a. avseende ventilationen, och är en förutsättning för att bedriva fortsatt verksamhet . I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17 s. 24) aviserade regeringen att en ombyggnad och renovering av i ska ske. Syftet är dels att genomföra en genomgripande renovering, dels att göra huset mer öppet och tillgängligt för publik och allmänhet för att kunna nå nya publikgrupper. Ytterligare ett syfte är att Operan ska kunna utveckla sin konstnärliga verksamhet och öka sitt internationella samarbete. Bakgrunden är Operans behov av en ombyggnad av för att bättre kunna möta de krav som dagens utövare och publik ställer på en nationalscen för opera och balett. i har också ett omfattande renoveringsbehov. Behoven gäller bl.a. ventilation, brandskydd och teknik. Behov finns också av modernare och mer tillgängliga publika utrymmen samt fler utrymmen för föreställningar och repetition. Regeringen gav i uppdrag att i nära samverkan med Operan genomföra en förstudie för en renovering och ombyggnad av . Inom ramen för uppdraget ska samråda med , och eventuella övriga berörda aktörer. En delrapport ska lämnas . I delrapporten ska man identifiera de ombyggnads- och renoveringsbehov som är kopplade till att utveckla Operans konstnärliga och publika verksamhet. I delrapporten ska man också beskriva de behov som är kopplade dels till de antikvariska värdena i fastigheten, dels till andra delar av byggnaden. Den totala kostnaden för ombyggnads- och renoveringsarbetet inklusive kostnader för förstudie, projektering och byggnadsanknutna inventarier som tillhör Operan och andra tillkommande kostnader får inte uppgå till mer än penningvärde. Digitala sändningar av föreställningar från Operan har genomförts i samarbete med Folkets Hus och Parker bl.a. i syfte att nå en publik utanför . har Operan även direktsänt en föreställning i i . Operan har också samarbetat med och om utsändningar. Utskottet välkomnar den planerade renoveringen av Operan. Utskottet konstaterar att Operan bedriver en omfattande verksamhet med en stor bredd. En renovering och ombyggnad av Operan kommer att göra huset mer öppet och tillgängligt för en större publik och ge möjlighet att nå ut till nya publikgrupper. Utskottet utgår från att även tekniken ses över inom ramen för arbetet med en ombyggnad. Utskottet välkomnar en sådan utveckling och anser att resultatet av det pågående utvecklingsarbete som pågår inom Operan och bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyckelharpans bevarande liksom betydelsen av nyckelharpsbyggarutbildningen vid . Jämför reservation 10 (S). I motion 2013/14:Kr287 av och (båda S) anförs att möjligheterna för en bredare finansiering för nyckelharpans bevarande bör ses över liksom nyckelharpsbyggarutbildningen vid (). Motionärerna anför att är ett betydande kulturcentrum i med ambitionen att bidra till att alla ska få möta folkmusik, folksång och folkdans samt vara ett nav för kunskap och utbildning och ett centrum för nyckelharpan i världen. Motionärerna anför att detta immateriella världskulturarv behöver tryggas. Motionärerna anför vidare att många nyttoeffekter kan uppnås genom att öka kontaktytorna mellan utövande nyckelharpsmusikanter från och hela världen, byggare av instrumentet, forskare, publik och intresserade, och framhåller folkmusiktraditionen och nyckelharpan som en del av varumärket . Mot denna bakgrund anser motionärerna att det är utomordentligt angeläget med en bredare finansiering för denna viktiga verksamhet. Inledningsvis kan nämnas att får bidrag genom som aktör av kulturpolitiskt intresse inom ramen för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (utg.omr. Utgångspunkten för regeringens kulturpolitik är de nationella kulturpolitiska målen som presenterades i propositionen Tid för kultur och som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken bl.a. främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. och folkminnen har enligt regleringsbrevet huvudansvaret för att tillvarata och utveckla det påbörjade arbetet med tillämpningen av konvention om det immateriella kulturarvet. ratificerade , som 134:e land, konvention om det immateriella kulturarvet, dvs. hur människors traditioner, berättelser, folkmusik, dans och andra immateriella kulturarv ska tryggas. En arbetsgrupp knuten till institutet har i uppgift att inventera s.k. immateriella kulturarv. Det kan bl.a. handla om musik- och hantverkstraditioner. Enligt konvention är det immateriella kulturarvet något som överförs mellan generationer och är avhängigt av färdigheter och kunskap till skillnad från konkreta föremål. poängterar vikten av att icke-statliga organisationer blir engagerade och tillfrågade i arbetet med konventionen eftersom det är de som är kulturbärarna. Ett par av de områden som konventionen täcker in är s.k. performances såsom musik och dans, och muntliga traditioner och uttryck. är ett nationellt centrum för folkmusik och dans, med ett särskilt uppdrag att värna om nyckelharpan. Institutet bildades och driver utbildningar i folkmusik, dans och nyckelharpsbygge samt ett antal projekt och nätverk för att stärka, utveckla och sprida kunskap om genren. har tillsammans med Berättarnätet blivit ackrediterat av för att arbeta med konvention om skyddandet av det immateriella kulturarvet samt bistå med rådgivning till . Organisationerna är de första svenska icke-statliga kulturorganisationer som har fått denna utmärkelse. Beslutet fattades i i den 2–av de 24 länderna i som arbetar med konventionen (Convention for the Safeguarding of the Intangible Cultural Heritage). Traditionella hantverkstraditioner som att bygga en nyckelharpa liksom musicerandet i sig utgör delar av kulturarvet som bör bevaras för framtiden. Utskottet noterar det arbete som pågår med tillämpningen av konvention om det immateriella kulturarvet och anser inte att det finns skäl för ett tillkännagivande till regeringen. Därmed avstyrks motion 2013/14:Kr287 (S). Lokal och regional scenkonst Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ideella kultur- och musikarrangörers betydelse samt ett motionsyrkande om betydelsen av regional spridning av dans och teater. Jämför reservationerna 11 (S, MP) och 12 (V). I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 21 anförs att de ideella arrangörerna ofta utgör motorn i det lokala kulturlivet och engagerar många människor som brinner för att arrangera teaterföreställningar, konserter, festivaler m.m. Motionärerna anser att det saknas fakta och kunskap om vilken betydelse de ideella kultur- och musikarrangörerna har i det lokala kulturlivet, och inte minst vilken betydelse de har för att skapa arbetstillfällen till kulturskaparna. Myndigheten för kulturanalys bör därför, anser motionärerna, få i uppdrag att i samverkan med och de ideella kultur- och musikarrangörerna ta fram relevant statistik och relevanta analyser. I partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 20 begärs att regeringen återkommer till med förslag på hur den regionala spridningen av dans och teater ska kunna garanteras och finansieras. Motionärerna understryker att teater, dans och andra konstformer ska finnas i hela landet och anser att den regionala spridningen är ett nationellt ansvar och att staten måste garantera finansieringen. Kultursamverkansmodellen är ett sätt att öka dialogen mellan stat, landsting och kommuner liksom med civilsamhället och med professionella kulturskapare både nationellt och regionalt. Arbetet med samverkansmodellen har fått ett positivt mottagande, vilket bl.a. visas i den utvärdering som Myndigheten för kulturanalys gjort och som publicerats i rapporten – Styrning och bidragsfördelning (2013:2). arbetade aktivt inom ramen för särskilda regeringsuppdrag som bl.a. handlade om kultursamverkansmodellen, handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, jämställdhet inom musiken, konstnärers rörlighet internationellt och kartläggning av musikarrangörer. Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att utveckla den officiella statistiken inom kulturområdet till att även innefatta bild och form samt scenkonst. Vidare ska myndigheten genomföra kulturvaneundersökningar med särskild redovisning av barns och ungas kulturvanor samt utveckla kvalitativa och kvantitativa indikatorer för kulturområdet. Det kan nämnas att anordnade ett rundabordssamtal om förutsättningarna för den professionella dansen. Vid samtalet framkom bl.a. att förutsättningarna för den professionella dansen har förbättrats . ska enligt uppdrag i regleringsbrevet i samverkan med analysera och bedöma hur statens nuvarande insatser på dansområdet motsvarar dagens och framtida utvecklingsbehov. Uppdraget ska redovisas i en gemensam delrapport till och slutredovisas . ska enligt beslut av regeringen förmedla scenkonstproduktioner till lokala och regionala arrangörer i landet och internationellt. ska främja en geografisk spridning av scenkonst som når en så stor och bred publik som möjligt. Vidare ska verka för ett starkt arrangörsled inom scenkonsten i hela landet. ska också inom sitt ansvarsområde och i samarbete med regionala och lokala aktörer sprida danskonsten i hela landet och därmed ge koreografer och dansare utrymme att utveckla sitt konstnärskap. För att stärka scenkonsten ska samverka med lokala och regionala scenkonstinstitutioner, den fria scenkonsten och andra aktörer. I detta ingår att tillsammans med de professionella kulturskaparna medverka till att utveckla dialogen med det civila samhället. Utskottet konstaterar att det är viktigt att kulturens roll ökar i betydelse på det regionalpolitiska planet. Kulturen bör finnas på flera arenor . Kulturen är inte minst viktig för den regionala tillväxten. Utskottet kan konstatera att kultursamverkansmodellen fungerar väl och att utvärderingar görs på området. bedriver ett omfattande arbete för att sprida och främja scenkonst i hela landet och utveckla dialogen med arrangörer på lokal och regional nivå. Motionsyrkandena torde i stort vara tillgodosedda. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:Kr339 (S) yrkande 21 och 2013/14:Kr309 (V) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om filmavtalets utformning. Jämför reservationerna 13 (SD) och 14 (V). I partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 5 anförs att regeringen bör återkomma med ett förslag om mer långsiktiga villkor för filmstödet. I motionen framförs att svensk film behöver bättre och mer långsiktiga villkor för att kunna hävda sin särart i den internationella konkurrensen. Mångfald inom filmen behöver, enligt motionärerna, värnas. Motionärerna pekar också på att filmen har en viktig funktion i att spegla det svenska samhällets utveckling. menar motionärerna att svensk film är underfinansierad. Ett framtida utvidgat filmavtal skulle kunna skapa bättre ekonomiska villkor och därmed bättre konstnärliga villkor för filmen. I samma motions yrkande 6 begärs en utredning om hur det framtida filmstödet ska se ut. Motionärerna anser att förutsättningarna för produktion av svensk kvalitetsfilm för barn och unga behöver stärkas. Detsamma gäller uppdraget att verka för ökad jämställdhet och mångfald bland filmskaparna och stödet för internationell marknadsföring av svensk film. Inför utgången av filmavtalet bör man därför utreda ett statligt filmstöds utformning . I motion 2013/14:Kr312 av (SD) yrkande 1 anförs angående den demokratiska förankringen av filmavtalet att det inte är en tillfredsställande modell att enbart får besluta om ett redan färdigförhandlat avtal. borde ha möjlighet att påverka innehållet i ett avtal som ligger till grund för fördelningen av skattemedel. I motionens yrkande 2 framförs uppfattningen att det är olyckligt att filmavtalet låsts fast vid att utvärdera jämställdhet genom att se till i hur hög grad fördelningen av stöd går till män respektive kvinnor. En sådan utvärdering förutsätter bristande jämställdhet i de fall denna fördelning inte är helt jämn. Motionären befarar också att det kan finnas en risk att det övergripande målet om jämn könsfördelning leder till att andra, kvalitativa bedömningsgrunder åsidosätts. I samma motions yrkande 3 anförs att producenter av historisk film och kulturarvsfilm ofta verkar under särskilda och ibland fördyrande villkor, och motionärerna menar att genren tenderar att hamna mellan stolarna i fråga om bidragsgivning. Motionären anför att det vore önskvärt med ett särskilt stöd riktat mot nyproduktioner som lyfter upp och levandegör den svenska historien och det svenska kulturarvet. Den statliga filmpolitiken består av två delar: filmavtalet och filmkulturella insatser. Genom det avtal som ingåtts mellan staten, filmbranschen och flera tv-företag bidrar staten med medel – 2012 – till svensk filmproduktion samt till viss distribution och visning av film i hela landet. Insatser för olika filmkulturella ändamål – ca 2012 – sker helt genom statlig finansiering. De filmpolitiska insatserna genomförs främst av Stiftelsen (). Visst stöd fördelas även av . Villkoren för svensk film förändrades i och med det nya filmavtal som undertecknades och som gäller för perioden –. I regeringens proposition Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112), som beslutades av , lades en ny inriktning fram för hela filmpolitiken utifrån ledorden kvalitet, förnyelse och tillgänglighet. I propositionen anfördes att de statliga insatserna bl.a. bör syfta till att främja barns och ungas kunskap om film och rörlig bild och deras eget skapande samt jämställdhet och mångfald på filmområdet. Filmstödet tillförs 7,5 miljoner 2015–2018 för att digitalisera det svenska filmarvet och därmed göra det tillgängligt för framtiden. Arbetet ska intensifieras genom att omfördelas från stöd till digitalisering av biografer till att digitalisera film. Det kan nämnas att webbplatsen , som invigdes , i hög grad bidrar till att låta allmänheten få tillgång till delar av det svenska filmarvet. I samarbetsprojekt mellan och Kungl. tillhandahålls kort-, dokumentär-, journal- och reklamfilmer ur respektive institutions samlingar gratis. Sedan starten har antalet filmer fördubblats, och intresset är stort för att använda dem i undervisning, folkbildning och forskning samt i form av nyproduktion, utställningar och interaktiva läromedel. filmavtal sattes målet att ett av könen, räknat i antal projekt som får stöd, senast före avtalsperiodens slut bör vara representerat till inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. –2012 har resultaten varierat en hel del, delvis påverkat av att underlaget är relativt begränsat när det gäller antalet filmer . filmavtal skärptes jämställdhetsmålet. Vid avtalsperiodens slut ska förhandsstöden, räknat i antalet projekt som får stöd, ha fördelats jämnt mellan kvinnor och män. Regeringens satsning om totalt ca på unga kvinnors filmskapande 2010–2014 syftar till att öka möjligheterna för unga kvinnliga filmskapare att etablera sig som filmare. har i detta syfte tolv olika regionala projekt pågått. har även lanserat rapporten nästa tagning, som visar att unga kvinnor kan få förbättrade förutsättningar för filmskapande genom att medvetenheten om genusfrågor ökas vid landets filmutbildningar. beviljade i stöd till 15 olika projekt. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för kulturanalys att ta fram en utvärdering av jämställdhetssatsningar som regeringen har gjort på kulturområdet –2014. Myndigheten för kulturanalys ska redovisa uppdraget till (och ) . Syftet med utvärderingen är att lyfta fram de resultat som satsningarna bidragit till och ge lärande och inspirerande exempel på framgångsrika metoder för jämställdhetsarbetet inom kulturområdet. Utgångspunkten för utvärderingen ska vara de uppdrag som regeringen tidigare lämnat. På filmområdet gäller det uppdrag att förbättra villkoren för kvinnliga filmskapare. Den nuvarande modellen för filmpolitiken, som bl.a. innebär att frågan om utformning av olika stödformer omfattas av filmavtalet, har enligt utskottet fungerat väl. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2012/13:KrU2) att det inte kan ställa sig bakom att skulle påverka den närmare fördelningen av anslagsmedel på så sätt som förordar. Utskottet har ingen annan uppfattning . Utskottet kan konstatera att lydelsen om jämställdhet avtal tydligt har skärpts i förhållande till avtal. Avtalsparterna tar i det nya avtalet tydligt ställning för en jämn fördelning av förhandsstöden. I likhet med regeringen anser utskottet att det är en angelägen uppgift för att aktivt och långsiktigt arbeta för att upprätthålla och utveckla en jämn könsfördelning i filmbranschen. Så som utskottet tidigare påpekat (bet. 2012/13:KrU2) är det dock viktigt att filmbranschen själv tar ett eget ansvar för denna utveckling. Utskottet menar att avtalets skärpta lydelse om krav på jämställdhet vid fördelningen av stöd på filmområdet visar att parterna finner denna fråga angelägen. Liksom tidigare förutsätter utskottet att fördelningen av stöd görs på kvalitativa bedömningsgrunder. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 5 och 6 samt 2013/14:Kr312 (SD) yrkandena 1–3. Textning av tv-program, film på bio, dvd-filmer och teater Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om stöd till de hörselskadade till ett tillgängligare kulturliv med mer textning av film på bio, dvd-filmer och teater med hänvisning till det arbete som redan initierats. och (båda FP) framför i motion 2013/14:So474 yrkande 3 att möjligheten att få tillgång till ett rikt kulturliv trots hörselnedsättning är oerhört viktig. Motionärerna understryker vikten av att samhället stöder de hörselskadade till ett tillgängligare kulturliv med mer textning också av film på bio, dvd-filmer och teater. Motionärerna menar att pjäser och liknande arrangemang går utmärkt att texta, och ändå är det sällsynt. Digitalisering av film ökar tillgängligheten till film för personer med olika former av syn- och hörselfunktionsnedsättning. Textade versioner av svensk film kan numera finnas på samma kopia som de otextade, vilket gör att filmerna kan visas med text redan i samband med biografpremiären. I propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22) bedömde regeringen att tillgängligheten till film för personer med funktionsnedsättning bör kunna öka genom de ändrade förutsättningar för textning och syntolkning av film som den digitala utvecklingen och villkoren filmavtal medför. gav regeringen och () i uppdrag att öka tillgängligheten till film på biografer för personer som har nedsatt syn eller läs- och skrivsvårigheter. Uppdraget ska leda till att ta fram nya tekniska lösningar så att fler ska kunna ta del av biografernas utbud. Uppdraget ska redovisas och genomföras i nära samverkan med organisationer som företräder biografägarna, filmdistributörerna och användargrupperna. Uppdraget är en fortsättning på projektet bio som och genomförde på regeringens uppdrag –. Uppdraget finansieras med ytterligare . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:So474 (FP) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Bergmancenter på och ett internationellt centrum för filmskapande verksamhet på . Jämför reservation 15 (S). I motion 2013/14:Kr241 understryker (S) vikten av att ideella krafter kompletteras av professionell anställd personal för att kunna utveckla och säkra kvaliteten och kompetensen inom de kulturturistiska delarna av verksamheten vid Bergmancentret på . En mycket stor del av arbetsinsatsen under de tre säsonger man haft öppet har utgjorts av lokala och ideella krafter. De ideella krafterna gör en fantastisk insats, men de behöver kompletteras av professionell anställd personal.