bet · H101UFöU2 · 2014-05-28 00:00:00 — 2013/14:UFöU2 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2013/14:189 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i med följdmotion. Utskottet konstaterar att har godkänt etablerandet av en internationell stabiliseringsinsats i (Minusma) genom beslut i enlighet med kapitel VII. Utskottet förordar, under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i Minusma från till utgången av juni månad 2015. Utskottet avstyrker motionen. I betänkandet finns en reservation (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) från till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Därmed bifaller proposition 2013/14:189 och avslår motion 2013/14:U14 yrkandena 1–3. Reservation (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2013/14:189 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) beslutat att föreslå att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 400 personer till förfogande för deltagande i Minusma till utgången av juni månad 2015. Detta under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat, med stöd av 4 kap. 8 § riksdagsordningen, att bereda propositionen och tillhörande motion i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). informerade kabinettssekreterare från , statssekreterare von der Esch från Försvarsdepartementet och generallöjtnant från Försvarsmakten om beslutet att inte sända en svensk väpnad styrka till inom ramen för Minusma i enlighet med beslut (rskr. 2012/13:291). höll kabinettssekreterare från , statssekreterare von der Esch från Försvarsdepartementet och överbefälhavare från Försvarsmakten en föredragning om det svenska bidraget till Minusma. En följdmotion har väckts med anledning av propositionen. antog () säkerhetsråd resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bl.a. uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission in ), och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, (EUTM ). Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). Genom resolutionen upprättades Minusma för en inledande period med start . En inbjudan till FN av fanns dessutom som ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen. Insatsen har mandat att utföra sju huvudsakliga uppgifter: 1) stabilisering av större tätbefolkade områden och bidrag till att staten återfår kontrollen i hela landet, 2) stöd för genomförandet av planen för övergångsperioden inklusive den nationella politiska dialogen och valprocessen, 3) skydd av civila och FN-personal, 4) främjande och skydd av mänskliga rättigheter, 5) stöd för humanitärt bistånd, 6) stöd för bevarande av kultur och 7) stöd för nationell och internationell rättvisa. skickade en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . FN-insatsens mandat omfattar bl.a. stabilisering av större tätbefolkade områden, skydd av civila och FN-personal och stöd till att skapa förutsättningar för humanitärt bistånd. Det planerade svenska styrkebidraget utgörs av ett underrättelsekompani och en nationell stödenhet. Avsikten är att även placera stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringen bedömer att det svenska bidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 250 personer på plats. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 400 personer. Det svenska bidragets verksamhet kan inledas tidigast tredje kvartalet 2014. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, beskriver det avsedda svenska deltagandet och redovisar sina överväganden för detta. I den enskilda motionen 2013/14:U14 m.fl. yrkande 1 medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i Minusma till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av samt att kostnaden för detta belastar utgiftsområde 7. I yrkande 2 vill öka det humanitära biståndet till utsatta flyktingar i närområden. I yrkande 3 vill öka satsningar på vatten, sanitet och jordbruksutveckling i . Utskottet delar regeringens bedömning om att situationen i i huvudsak är stabil, men att landet har ett långsiktigt behov av omfattande stöd för att bevara en säkerhetsnivå som möjliggör den utveckling som den nya regeringen nu planerar för och som befolkningen är i behov av. Utskottet konstaterar att målet för svenskt deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att staten fortsätter att återfå kontrollen i hela landet och till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Utskottet konstaterar att det planerade svenska styrkebidraget utgörs av ett underrättelsekompani och en nationell stödenhet. Det svenska bidragets huvuduppgift är att förse insatsens underrättelseenhet med information som kan användas för att uppfylla säkerhetsrådets mandat. Utskottet anser att det svenska styrkebidraget till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . Utskottet menar att det svenska bidraget är ett uttryck för det svenska stödet för och dess fredsfrämjande verksamhet. Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för insatsen och att ett svenskt deltagande i Minusma svarar mot en direkt förfrågan från FN. I detta sammanhang vill utskottet understryka att en förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter –som därmed också inbegriper det svenska bidraget – är att säkerhetsrådet antar en resolution som förlänger Minusmas mandat efter detta datum i enlighet med kapitel VII. I enlighet med nationella handlingsplan för resolution betonar utskottet att som medlem i FN ska bidra till att genomföra resolutionerna och 1820 genom aktiviteter på tre nivåer, (inklusive i ): nationellt, regionalt och globalt. I sammanhanget vill utskottet framhålla vikten av att de relaterade resolutionerna (2009), 1888 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013) och 2122 (2013) också genomförs. Utskottet vill dessutom erinra om utrikesutskottets och försvarsutskottets betänkande 2013/14:UU7 respektive 2012/13:FöU14. Utskottet erinrar om att har redovisat sin syn på att utnyttja den del av mandatet som tar sikte på en eventuell tillfällig evakuerings- och förstärkningsinsats (bet. 2007/08:UFöU4 Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet). Ett behov av snabba nationella förstärkningar kan inte uteslutas. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en av beslutad marginal att ta i anspråk för förstärknings- eller evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet noterar att den planerade svenska militära insatsen på plats i kommer att utgöras av ca 250 personer från till utgången av . Detta medan den begärda personalramen är högst 400 personer. Utskottet förutsätter att , genom de berörda utskotten eller i kammaren, får information i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser tas i anspråk. Utskottet påminner om att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver ca 250 personer inte kan ske utan att ett nytt beslut fattas av . Utskottet noterar att regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaden , beräknat på att bidraget fortsätter , beräknas uppgå till högst . Etableringskostnader ska i huvudsak belasta 2014. Av 5 kap. 12 § riksdagsordningen följer att genom lag får besluta att hänföra statsutgifterna till olika utgiftsområden. Enligt tilläggsbestämmelse 5.12.1 till riksdagsordningen ska beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Utgiftsområdena och deras benämningar framgår av tilläggsbestämmelsen. Utgiftsområdenas innehåll är inte lagreglerat. har beslutat att på utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppföra anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och är beräknade utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Eventuella merkostnader för en förstärkning, evakuering eller både och ryms inom föreslagen ram för detta anslag. Utskottet välkomnar att långsiktiga bistånd till beräknas uppgå till och indelas i två huvudkategorier, dels hållbar utveckling av naturresurser och klimatanpassning, dels demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att humanitära stöd till Sahelregionen uppgick till , varav 138 miljoner allokerades till Malikrisen. Utskottet välkomnar att även kommer att vara en stor givare av humanitärt stöd till Sahelregionen, inklusive . Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet konstaterar att när bemyndigar regeringen att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är det ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter har visat kan förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser inte uteslutas. Mot ovanstående bakgrund föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2013/14:189 och avstyrker motion 2013/14:U14 yrkandena 1–3. Utskottet förordar därmed, under förutsättning att det finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i Minusma från till utgången av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U14 yrkandena 1–3 och avslår proposition 2013/14:189. Enligt FN finns det lägen, särskilt i konflikt- och postkonfliktområden i , när det är nödvändigt med säkerhetsfrämjande insatser för att också kunna bedriva ett effektivt biståndsarbete som främjar en positiv och hållbar utveckling i det aktuella landet. Även den svenska biståndsmyndigheten vittnar om att utmaningarna för att bedriva det svenska biståndsarbetet kan vara större där det inte finns en fredsbevarande styrka på plats. ska det påpekas att det också finns tillfällen då det är väldigt viktigt att på marken särskilja de militära insatserna och de rent civila insatserna för att de civila och humanitära insatserna inte ska uppfattas vara inblandade i en militär konflikt. Mot bakgrund av detta anser vi att det är beklagligt att har nedprioriterat FN-insatser framför insatser ledda av Nato och EU och att det därför är glädjande att nu ställer sig positiv till att delta i en FN-ledd insats. Den aktuella insatsen i har både ett FN-mandat och är ledd av FN. I den aktuella situationen i menar vi att en fungerande FN-ledd fredsfrämjande insats är en förutsättning för att kunna bedriva ett effektivt bistånd och nå en hållbar utveckling i landet. talar om att merkostnader för användning av givarens militära styrkor som kan hänföras till att leverera humanitärt bistånd eller utföra utvecklingstjänster är berättigade till offentligt utvecklingsbistånd () samt att kan omfatta nettokostnader för givare för att utföra följande aktiviteter inom av FN administrerade eller av FN godkända fredsoperationer: mänskliga rättigheter, valövervakning, rehabilitering av demobiliserade soldater och nationell infrastruktur, övervakning och utbildning av handläggare (inklusive tull och polis), rådgivning om ekonomisk stabilisering, repatriering och demobilisering av soldater, vapenomhändertagande och minröjning. Liknande verksamheter som bedrivs av utvecklingsskäl utanför FN:s fredsoperationer kan också rapporteras som offentligt utvecklingsbistånd. Även om insatsen i sträcker sig utanför de riktlinjer som har stakats ut av för vad som kan betraktas som bistånd menar att inriktningen på denna typ av FN-ledda insatser som så tydligt syftar till att främja mänskliga rättigheter, en demokratisk valprocess och att möjliggöra att humanitärt bistånd kan levereras och som dessutom stöder nationell och internationell rättvisa, gör att det går att motivera att kostnaderna för denna insats ska belasta biståndsbudgeten. Detta i stället för att belasta en redan kraftigt underfinansierad försvarsbudget. Visserligen kommer den svenska insatsen i huvudsak att handla om att stödja insatsens underrättelseenhet. Vi anser dock att vi bidrar till en insats som, om man ser till helheten, bidrar till stabilitet och utveckling i och skapar förutsättningar för viktigt bistånd på ett sätt som gör att vi anser att det är berättigat att denna insats ska belasta anslag inom utgiftsområde 7 för bistånd. Av regeringens hela biståndsram anser vi inte att utgör någon allvarlig neddragning av biståndet. I ett läge i när vi inte har ett svenskt existensförsvar som det säkerhetspolitiska läget i ser mycket osäkert ut anser vi det inte vara läge för ytterligare neddragningar i vår försvarsbudget. som krisen i är den allvarligaste europeiska säkerhetskrisen så har den svenska försvarsmakten inte ens råd att betala ammunition till övningsverksamhet i . Enligt regeringens proposition är de humanitära behoven i och regionen omfattande. En humanitär kris pågår i hela Sahelområdet, vilken i huvudsak beror på torka, höga spannmålspriser och ekologisk degradering. Kronisk fattigdom, samhällets allmänna sårbarhet och låg motståndskraft mot torka förvärrar den humanitära situationen. Enligt FN är över fyra miljoner människor i , dvs. omkring en fjärdedel av befolkningen, i behov av humanitärt stöd, varav drygt tre miljoner riskerar att drabbas av matosäkerhet. Vid sidan av livsmedel är behoven av bl.a. skydd, sanitet och vatten stora. Utöver dessa orsaker har konflikten i bidragit till stora flyktingströmmar inom och mellan länder och har skapat ytterligare humanitära behov. Till följd av det förbättrade säkerhetsläget har flyktingar långsamt börjat återvända, men det beräknas fortfarande finnas över 500 000 flyktingar, varav 300 000 inom landet. Mot bakgrund av detta anser vi att också bör förstärka de humanitära insatserna till flyktingar samt bistånd som går till vatten, sanitet och jordbruksutveckling. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:189 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i : godkänner att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. 2013/14:U14 av och (båda SD): medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 400 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till utgången av juni månad 2015, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd samt att kostnaden för detta belastar utgiftsområde 7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör öka det humanitära biståndet till utsatta flyktingar i närområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör öka satsningarna på vatten, sanitet och jordbruksutveckling i .