bet · H101AU4 · 2014-02-24 00:00:00 — 2013/14:AU4 Jämställdhet I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet 30 motionsyrkanden om jämställdhet från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena handlar om en jämställd arbetsmarknad, jämställda löner, lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner, jämställdhetsplaner och jämställdhetsintegrering. Frågor rörande hedersrelaterat våld och förtryck, våld inom socialt arbete och avskaffande av positiv särbehandling m.m. behandlas också. Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör komma med konkreta förslag till långsiktiga och hållbara strukturer för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Därmed tillstyrks ett motionsyrkande om förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 14 reservationer och två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:A203 av m.fl. (FP), 2013/14:A218 av och (båda S), 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:A388 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) 2013/14:A279 av och i (båda S) yrkande 1 och 2013/14:A292 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 3 (S, MP, V) 2013/14:A212 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:A279 av och i (båda S) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:A292 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 4 (MP) Reservation 5 (V) Lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner 2013/14:A212 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 6 (SD) 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 7 (S, MP) 2013/14:A228 av (FP) och 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 8 (S, MP) Nationell resurs för jämställdhetsarbete 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 9 (S) Förebyggande arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör komma med konkreta förslag till långsiktiga och hållbara strukturer för det förebyggande arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2013/14:A267 av (KD) och 2013/14:A391 av (M). Reservation 10 (M, FP, C, KD) Övriga förslag om hedersrelaterat våld och förtryck 2013/14:A297 av (FP). Reservation 11 (SD) Våld mot utsatta grupper 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:A290 av och (båda S). Reservation 12 (V) Stöd till unga som lämnat sina familjer 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 13 (MP, SD, V) Nationella riktlinjer mot tvångsäktenskap 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 13. Våld inom socialt arbete 2013/14:A367 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Avveckling av positiv särbehandling 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 14 (SD) Övriga förslag om jämställdhet 2013/14:A328 av och (båda C) och 2013/14:A341 av och (båda S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (MP), (SD), (M), (KD), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas 30 motionsyrkanden om jämställdhet från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen återges i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. kvinnors ställning på arbetsmarknaden och arbetsmiljön inom den offentliga sektorn. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (SD). Socialdemokraterna anser i kommittémotion 2013/14:A288 yrkande 2 av m.fl. att kvinnors ställning på arbetsmarknaden bör stärkas. Kvinnor tjänar mindre än män, får i högre grad deltids- och tidsbegränsade anställningar än fasta anställningar och används ofta som flexibilitetsbuffertar på arbetsmarknaden. Korta anställningar innebär mer ensidiga arbetsuppgifter och sämre utvecklingsmöjligheter på jobbet. Att sakna anställningstrygghet ökar utsattheten på arbetsplatsen och gör det svårare att ställa krav och sätta gränser. Det krävs en politik som är inriktad på att fler ska kunna arbeta och på att öka sysselsättningsgraden för framför allt kvinnor. anför i kommittémotion 2013/14:A405 yrkande 11 av m.fl. att villkoren för anställda inom den offentliga sektorn måste förbättras. Att arbetsvillkoren, arbetsmiljön och löneutvecklingen är dålig inom den offentliga sektorn och att detta drabbar många kvinnor och en del män är ett stort problem. Den viktigaste åtgärden för att komma till rätta med stress, arbetsskador och andra uttryck för en dålig arbetsmiljö är enligt motionärerna en kraftig personalförstärkning inom vården och omsorgen. och (båda S) anför i motion 2013/14:A218 att kvinnor ska ha samma möjligheter till arbete och egen försörjning som män. Därför måste alla hinder röjas ur vägen för kvinnors rätt till arbete och utbildning. Det är viktigt att jämställdhet integreras i insatser mot bl.a. ungdomsarbetslösheten så att de kommer såväl kvinnor som män till del. Arbetsförmedlingen behöver därför se över både utbudet av och anvisningar till arbetsmarknadsutbildningar och andra aktiva insatser så att kvinnor och män får lika tillgång till programutbudet. Jämställdhetsperspektivet i Arbetsförmedlingens arbetssätt måste också förstärkas. m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:A388 yrkande 3 att unga kvinnor och män vill leva sina liv jämställt och ha både rätten, möjligheterna och förutsättningarna att vara ekonomiskt självständiga och självförsörjande genom sina arbeten. De vill också ha förutsättningar som gör att de kan förena arbetsliv och föräldraskap. Många kvinnor har dock fortfarande huvudansvaret för det obetalda hemarbetet. Politiska beslut måste därför fattas som gör att alla unga kvinnor och män har rätt, möjlighet och förutsättningar att forma sina liv. m.fl. (FP) föreslår i motion 2013/14:A203 att ett nationellt jämställdhetsindex inrättas. Indexet ska vara en form av frivillig jämställdhetsmärkning som innebär att företag som vill jämställdhetsmärkas tillgängliggör information om jämställdhetsarbetet i företaget. Ett pris delas ut till det företag som har åstadkommit bäst resultat i sitt jämställdhetsarbete. Syftet med indexet är att få fart på det verkliga jämställdhetsarbetet i . har en arbetsmarknad där förutsättningarna för både kvinnors och mäns deltagande är relativt goda internationellt sett. har också internationellt sett en hög andel kvinnor i arbetskraften. uppgick sysselsättningsgraden för kvinnor i åldrarna 20–till och sysselsättningsgraden för män till , jämfört för kvinnorna och för männen i EU-28 (). Kvinnors sysselsättningsgrad är högst i bland EU-28. Utskottet vill dock understryka att det fortfarande finns stora brister i jämställdheten mellan kvinnor och män. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet har kvinnor och män olika möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och i näringslivet, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet och att kunna kombinera arbete och familjeliv. Löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och uttaget av föräldrapenningen samt underrepresentationen av kvinnor i ledande befattningar är till stor del ett uttryck för att kvinnors och mäns verkligheter i arbetslivet alltjämt skiljer sig åt. För att komma till rätta med dessa brister krävs långsiktiga åtgärder. Utskottet noterar inledningsvis att Arbetsförmedlingen i enlighet med sitt regleringsbrev för ska lämna en samlad redovisning och analys av hur myndigheten arbetar för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och hur myndigheten fullgör sina uppgifter enligt sin instruktion. I samband med denna redovisning ska Arbetsförmedlingen genomföra en jämställdhetsanalys av två arbetsmarknadspolitiska program. Utskottet välkomnar att regeringen fortsätter det reformarbete som initierades under den förra mandatperioden för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Ett sådant strategiskt viktigt område handlar om att bryta förlegade könsmönster i samhället och minska den könsuppdelade arbetsmarknaden. Utskottet delar regeringens inställning att en viktig orsak till den könsuppdelade arbetsmarknaden är de utbildningsval som kvinnor och män gör. Dessa val påverkar i stor utsträckning vilka yrken som kvinnor och män kommer att ha och får därmed stora konsekvenser för lönerna. Utskottet noterar att regeringen har satsat på en rad åtgärder för att främja jämställdheten i skolan och högskolan. Till exempel har fått i uppdrag att genomföra insatser inom skolväsendet (U2011/7067/S och U2012/3983/S). Flickor och unga kvinnor, pojkar och unga män, ska ges möjlighet att i förskolan och skolan pröva och utveckla sin förmåga och intressen oberoende av könstillhörighet. Satsningen ska bl.a. ge förskolechefer, rektorer, förskollärare, lärare och fritidspedagoger ökad kunskap om hur undervisningen, sociala relationer och de arbetssätt som används i lärandet kan påverka flickors och pojkars resultat. Uppdraget ska slutredovisas . har också fått ett tilläggsuppdrag (U2013/5044/S) att genomföra en samlad insats i syfte att öka antalet och andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare i förskolan. Uppdraget ska redovisas i myndighetens årsredovisning och slutredovisas senast . Regeringen har tillsatt en delegation med särskild uppgift att verka för att öka flickors och kvinnors intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik, och en annan delegation för jämställdhet i högskolan. Därtill har fått i uppdrag att analysera könsskillnader på lärarutbildningen. Ett annat strategiskt viktigt område är fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män som har ett nära samband med kvinnors möjlighet att delta fullt ut på arbetsmarknaden och som påverkar kvinnors och mäns möjligheter att förena föräldraskap och familjeliv med yrkesarbete. För att kunna utforma riktade insatser som bidrar till en jämnare fördelning av det obetalda arbetet noterar utskottet att () på uppdrag av regeringen har genomfört en tidsanvändningsstudie (IJ2008/2170/JÄM). Av SCB:s rapport - En undersökning om svenska folket tidsanvändning /11 (rapport 123 ur serien Levnadsförhållanden) framgår att kvinnor lägger allt mindre tid på hemarbete och mer tid på förvärvsarbete medan det omvända förhållandet gäller för män. Män förvärvsarbetar dock fortfarande mer än kvinnor en genomsnittlig vardag. Kvinnor arbetar fortfarande mer obetalt än män. Resultaten från tidsanvändningsstudien visar att fördelningen av hemarbete i barnfamiljer har blivit mer jämställd, men också att utvecklingen går långsamt framåt. Utskottet noterar att regeringen har gett SCB i uppdrag att initiera en utveckling av nya insamlingsmetoder (U2012/5006/JÄM). I uppdraget ingår även att förvalta insamlad tidsanvändningsdata, att sprida information och kunskap om tidsanvändningsundersökningen samt att bistå användare av statistiken. Utskottet kan konstatera att regeringen har genomfört ett flertal insatser för att förbättra förutsättningarna för ett jämställt deltagande i arbetslivet. Bland insatserna som regeringen beslutat om ingår bl.a. skattereduktion för utgifter för hushållsarbete. Även regeringens jämställdhetsbonus avser att stärka förändrarnas incitament att fördela föräldraledigheten jämnt. Utskottet noterar även att de förväntade effekterna av regeringens arbetslinje är större för kvinnor än män, vilket kan förbättra förutsättningarna för en ekonomisk jämställdhet. Till exempel har jobbskatteavdragets fokusering på låg- och medelinkomsttagare inneburit att drivkraften till arbete har stärkts mer för kvinnor än för män. Därtill kan nämnas att i sitt regleringsbrev bl.a. har fått i uppdrag att ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över sin livssituation (S2012/8858/). SCB har fått i uppdrag att genomföra en enkätstudie om jämställt föräldraskap riktad till föräldrar. Bra arbetsmiljö är enligt utskottet en viktig faktor för att fler människor ska få möjlighet att kunna arbeta längre och utan risker för ohälsa. Trots att den fysiska arbetsmiljön stadigt har förbättrats kvarstår problem. Det gäller bl.a. inom vissa kvinnodominerade yrken och branscher som exempelvis vård och omsorg. Utskottet noterar att regeringen har gett i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem (A2011/2209/ARM). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även gett ett flerårigt uppdrag att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (IJ2010/2268/JÄM). När det gäller jämställdhetsarbetet i företagen noterar utskottet att regeringen antog en strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet. Strategin innehåller insatser för en jämnare fördelning av makt och inflytande, bl.a. insatser för att öka andelen kvinnor i bolagsstyrelser och stötta myndigheter att få fler kvinnor till chefs- och expertbefattningar. Utskottet noterar att regeringen beslutade att lämna bidrag till () för att samordna och genomföra en del av ett fyraårigt program vars syfte är att främja kvinnors företagande. Satsningen är en fortsättning på de program som genomfördes –2010. Programmet ska bidra till att nyföretagandet bland kvinnor ökar och att fler av de företag som drivs av kvinnor växer. Programmet ska även bidra till att fler kvinnor kan tänka sig att starta företag, välja att driva företag på heltid och anställa. Inom ramen för programmet ska minst 100 kvinnor tilldelas stipendier för valfri ledarskaps- eller styrelseutbildning samt erbjudas deltagande i ett mentorskapsprogram. Adepterna ska i första hand vara kvinnor som äger företag och vill få företaget att växa. Utskottet noterar också att även inom näringslivet har flera initiativ tagits för att öka andelen kvinnor på ledande positioner. Som exempel på sådana initiativ kan nämnas stiftelsen och projektet of the numbers. Allbright verkar för mer diversifierade ledningsgrupper och styrelser. Syftet är att utveckla och förstärka svenskt näringsliv så att svenska bolag kan bli mer lönsamma och fungera som en förebild för resten av världen. En del av Allbrights arbete består i att kontinuerligt presentera konkreta åtgärder som företag som vill bli mer jämställda kan använda sig av. Battle of the numbers är ett projekt för storföretag som vill gå från ord till handling när det gäller att öka andelen kvinnor på ledande positioner. Projektet inkluderar de verkställande direktörerna för tio av största företag. Därtill noterar utskottet att SCB genomförde en enkätundersökning bland ca 1 000 företag på regeringens uppdrag. Syftet med undersökningen var att öka kunskapen om de bakomliggande faktorer, attityder och värderingar som kan styra utvecklingen i företagen. Resultatet av undersökningen kommer att ge ett värdefullt underlag för fortsatta överväganden om politiska insatser som kan stimulera företag att öka andelen kvinnor på ledande befattningar och i företagens styrelser. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det ser fram emot att ta del av de resultat som Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, den s.k. JA- delegationen (dir. 2011:80), kommer att redovisa . Delegationen ska särskilt analysera vad regeringen och arbetsmarknadens parter kan bidra med inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen för att nå jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska också sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet och lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Mot bakgrund av det ovan sagda kan utskottet konstatera att regeringens insatser för att främja en jämställd arbetsmarknad och ett jämställt arbetsliv är omfattande. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:A203 (FP), 2013/14:A218 (S), 2013/14:A288 (S) yrkande 2, 2013/14:A388 (S) yrkande 3 och 2013/14:A405 (SD) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställda löner. Jämför reservation 3 (S, MP, V). anser i kommittémotion 2013/14:A292 yrkande 2 av m.fl. att staten som arbetsgivare har ett ansvar för lönesättningen inom statliga verksamheter men att den också har ett ansvar för att bidra till den samhällsutveckling som målet för jämställdhetspolitiken utgör. Staten bör därför ta initiativ till en handlingsplan för jämställda löner och för att osakliga löneskillnader motverkas. och i (båda S) framhåller i motion 2013/14:A279 yrkande 1 vikten av att verka för ökad jämlikhet mellan mans– och kvinnodominerade yrkesområden och branscher vad gäller löneläge. Enligt motionärerna finns det en bred uppslutning i kring kravet på mer jämställda löner men utvecklingen har gått i stå. Målet om ekonomisk jämställdhet utgår från att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Trots att kvinnors ställning på arbetsmarknaden har stärkts och deras förutsättningar för ekonomisk självständighet har ökat, är det bestående lönegapet ett tydligt uttryck för kvinnors och mäns olika möjligheter i arbetslivet. Dessa löneskillnader får dessutom konsekvenser för kvinnors inkomster över hela livscykeln, från tiden som yrkesarbetande fram t.o.m. pensionen. För att komma till rätta med dessa brister krävs långsiktiga åtgärder. I skrivelsen Jämställdhetens inriktning 2011–2014 (skr. 2011/12:3, bet. 2011/12:AU6, rskr. 2011/12:149) redogör regeringen för kommande insatser för att komma till rätta med hinder för jämställda arbetsvillkor. Fortsatta prioriterade frågor är bl.a. lika lön för lika eller likvärdigt arbete, ofrivilligt deltidsarbete framför allt i den offentliga sektorn, kvinnors karriärmöjligheter och deltagande i beslutsfattande positioner. Utskottet noterar att regeringen har tagit fram en serie indikatorer för att möjliggöra en uppföljning av jämställdhetspolitiken inom området ekonomisk jämställdhet. En indikator är individuell disponibel inkomst efter hushållstyp och antal barn i åldern 20–. En annan indikator är kvinnors lön som andel (procent) av mäns lön efter sektor före och efter standardavvägning 1994–20xx. Syftet är att bidra till ökad kunskap för att därmed kunna säkerställa träffsäkra insatser. Utskottet vill även i detta sammanhang lyfta fram Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delegationen ska utreda kvinnors och mäns olika villkor och lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. En utgångspunkt för delegationens arbete är den svenska arbetsmarknadsmodellen där parterna ansvarar för lönebildningen. Delegationen ska uppmärksamma frågor om livsinkomst och om hur individuella val i livet kan få konsekvenser senare i livet. Delegationens arbete bör enligt utskottet avvaktas och utskottet avstyrker därför motionerna 2013/14:A279 (S) yrkande 1 och 2013/14:A292 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppdrag. Jämför reservationerna 4 (MP) och 5 (V). anför i kommittémotion 2013/14:A292 yrkande 3 av m.fl. att jämställda löner och ekonomisk självständighet är en förutsättning för att åstadkomma ökad jämställdhet. Utvecklingen på jämställdhetsområdet går dock åt fel håll. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män består. Arbetet mot osakliga löneskillnader är ytterst ett ansvar för arbetsmarknadens parter, men politiken måste definiera målsättningar och skapa förutsättningar. föreslår därför att ges ett förtydligat uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter föreslå aktiva åtgärder för jämställda löner. anför i kommittémotion 2013/14:A212 yrkande 1 av m.fl. att uppdrag är att bidra till en väl fungerande lönebildning, där den konkurrensutsatta industrin sätter märket för löneökningstakten. Men myndigheten ska också verka för jämställda löner. Dessa mål har i praktiken kommit att stå i motsättning till varandra. Detta blev tydligt i samband med avtalsrörelsen då tidigt slog fast att myndigheten inte skulle medverka till några avtal som översteg den löneökning som industriavtalet gav. tolkning av uppdraget innebar i praktiken att det inte var någon idé för fackförbunden att prioritera strukturell utjämning av löneskillnader mellan mans- och kvinnodominerade yrken. anser därför att uppdrag behöver förändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken omöjliggörs. och i (båda S) föreslår i motion 2013/14:A279 yrkande 2 att en utredning tillsätts i syfte att modernisera uppdrag. Motionärerna anser att förtroendet för statens del i lönebildningen måste återupprättas. Om staten ska ha fortsatt stort inflytande över alla anställdas löner är också staten förpliktigad att säkerställa att uppdrag och befogenheter är i takt . Myndighetens uppdrag ska inte, som , kunna tolkas och praktiseras på ett sådant sätt att staten i praktiken motverkar jämställdheten. I yrkande 3 föreslås att regeringen förtydligar regleringsbrev och dess förordning med instruktion. Motionärerna anser att det behövs en översyn av sätt att hantera både förväntad och faktisk löneglidning inom ramen för lönenormeringen och effekterna av sifferlösa avtal. Utskottet vill inleda med att slå fast att lönebildningen har en avgörande betydelse för konkurrenskraften, sysselsättningen, inflationen och andra viktiga delar av den samhällsekonomiska utvecklingen. En väl fungerande lönebildning kännetecknas av att mål som hög sysselsättning, prisstabilitet och en god reallönetillväxt blir möjliga att förena. Utskottet vill med anledning av flera motionsyrkanden om uppdrag framhålla att vissa förhållanden som är viktiga för jämställdheten i arbetslivet inte vare sig kan eller ska vara föremål för politisk styrning. Utskottet värnar den svenska modellen där parternas ansvar för lönebildningen genom att träffa kollektivavtal är en grundpelare. Statens roll inskränker sig till att skapa förutsättningar genom att lägga grunden för regelverket. roll och ansvar inom ramen för denna modell är bl.a. att tillvarata och upprätthålla den samsyn som finns på arbetsmarknaden om att den konkurrensutsatta sektorn har en lönenormerande roll. En del i detta arbete innebär att samråda med parterna om de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingarna. I sitt arbete ska även analysera löneutvecklingen i ett jämställdhetsperspektiv. I sina överläggningar med arbetsmarknadens parter ska också uppmärksamma vikten av att de centrala kollektivavtalen konstrueras så att de främjar de lokala parternas arbete med lönefrågor i ett jämställdhetsperspektiv. ska i detta arbete samråda med . Utskottet anser sammantaget att har viktiga uppgifter i syfte att främja ett jämställdhetsperspektiv på lönefrågor. Det främsta ansvaret för att utjämna löneskillnaderna mellan kvinnor och män har dock arbetsmarknadens parter. Regeringen uppgift är att säkerställa att diskrimineringslagarna fungerar effektivt. Utskottet vill också i detta sammanhang lyfta fram Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (dir. 2011:80). Delegationen ska utreda kvinnors och mäns olika villkor och lämna förslag på insatser som kan minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegationens arbete bör enligt utskottet avvaktas och utskottet avstyrker därför motionerna 2013/14:A212 (V) yrkande 1, 2013/14:A279 (S) yrkandena 2 och 3 och 2013/14:A292 (MP) yrkande 3. Lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner. Jämför reservation 6 (SD).