bet · H101UU3 · 2014-05-28 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande redogörelsen till 2013/14:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar också regeringens skrivelse 2013/14:90 Nordiskt samarbete 2013 med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Utskottet behandlar även två följdmotioner till redogörelsen samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Motionerna berör frågor om det nordiska samarbetet, gränshindersarbetet, närområdet och försvarssamarbetet. Utskottet föreslår att redogörelsen och skrivelsen läggs till handlingarna och att motionerna avslås. I betänkandet finns fyra reservationer (S, SD) och ett särskilt yttrande (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det nordiska samarbetet, närområdet avslår motionerna 2013/14:U20 yrkandena 1, 4, 6 och 9, 2013/14:U303 yrkandena 57, 60 och 62 samt 2013/14:So668. Reservation 1 (S) avslår motionerna 2013/14:U20 yrkande 5, 2013/14:U303 yrkande 61 och 2013/14:U315 yrkande 1. Reservation 2 (S) Försvar och samhällets beredskap avslår motionerna 2013/14:U19 yrkandena 5 och 6, 2013/14:U20 yrkande 7, 2013/14:U303 yrkande 63 och 2013/14:U315 yrkande 2. Reservation 3 (S) Reservation 4 (SD) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2013/14:90 och redogörelse /14:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (KD), (SD), (V), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande redogörelsen till 2013/14: NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Utskottet behandlar också regeringens skrivelse 2013/14:90 Nordiskt samarbete 2013 med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Vidare behandlar utskottet två följdmotioner samt ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet fokuserar i betänkandet framför allt på de frågor som berörs i motionerna. Utskottet har behandlat frågor om i betänkande 2013/14:UU13 om i . Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll svenska delegations berättelse (2013/14:NR1) innehåller en redogörelse för rådets extra session , rådets 65:e session den 29–samt en översikt över rådets övriga verksamhet . I skrivelse 2013/14:90 Nordiskt samarbete 2013 redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . I skrivelsen beskrivs Nordiska ministerrådets målsättning och resultat när det gäller gränshindersarbetet och samarbetet med närområdet. Uppgifter redovisas om det nordiska samarbetet på det utrikespolitiska området och i fråga om försvar och samhällets krisberedskap. Skrivelsen innehåller också en redogörelse för det bilaterala samarbetet i . Det nordiska samarbetet, gränshinder m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet besvarar ett antal motioner om det nordiska samarbetet, samarbetet med närområdet, gränshinder och nordiskt försvars- och beredskapssamarbete och föreslår att , med hänvisning bl.a. till pågående arbete, avslår dem. Utskottet föreslår också att lägger skrivelse 2013/14:90 och redogörelse /14:NR1 till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S), 3 (S) och 4 (SD). Socialdemokraterna anför i kommittémotionerna 2013/14:U20 av yrkande 1 m.fl. och 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 57 att det nordiska samarbetet varit framgångsrikt, men att ett än mer utvecklat samarbete behövs för att möta morgondagens globala utmaningar. Vidare anser motionärerna i yrkande 4 respektive 60 att bör vara ledande region i omställningen till ett klimatneutralt samhälle. Vidare understryker Socialdemokraterna viktiga roll i det nordiska samarbetet (yrkande 6 respektive 62). I flerpartimotion 2013/14:So668 av m.fl. (C, FP, KD, MP) understryks behovet av att utveckla ett nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvårdssektorerna som ger möjligheter för patienter att röra sig fritt och för forskningsresultat och sjukvårdskunskap att spridas i . Utskottet konstaterar att det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa, öppenhet och vikten av en rättsstat. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är viktigt i ett europeiskt och internationellt samarbete. Den nordiska gemenskapen arbetar för ett starkt och öppet i ett starkt och öppet . var ordförande för regeringssamarbetet i . Ordförandeskapet fokuserade på fem områden: utanförskap, konkurrenskraft, hållbarhet, demografi och i världen. Regeringen hade under ordförandeskapet ambitionen att föra det nordiska samarbetet närmare de enskilda medborgarna, riva gränshinder och hindra att nya uppstår. Utskottet noterar att som första ordförandeland hade möjlighet att utnyttja en prioriteringsbudget till större nordiska satsningar. Syftet med prioriteringsbudgeten är att skapa större dynamik i det nordiska samarbetet och ge utrymme för innovativa satsningar som är nödvändiga för ett levande och väl fungerande nordiskt samarbete. De projekt som prioriterades var gruvnäring, nordiskt arbetsmarknadsmöte om unga, lärande på arbetsplats och inventering av kortlivade klimatpåverkande gaser och luftföroreningar. Utskottet välkomnar att ett tema för den debatt hade med statsministrarna vid session var hur den nordiska modellen bör utvecklas för att vara robust och bärkraftig också . En av slutsatserna från mötet var att de nordiska länderna tillsammans kan dra nytta av att den nordiska modellen alltmer uppmärksammas i vår omvärld. Omvänt har vi behov av att även utanför skapa förståelse för våra lösningar och utrymme för att utveckla dem. Utskottet konstaterar att utövar parlamentarisk kontroll över den verksamhet som finansieras av gemensamma nordiska medel liksom annan granskning som plenarförsamlingen beslutar. Medlemmarna i delegation till har bl.a. genom motioner, frågor och interpellationer uppmärksammat såväl antagna rekommendationer som andra frågor av intresse för det nordiska samarbetet. De har också utnyttjat den möjlighet Helsingforsavtalet1[ , som slöts 1962, ger den grundläggande ramen för samarbetet i .] ger att ställa frågor till andra nordiska länders regeringar. Utskottet understryker det ansvar som parlamentarikerna i har för samarbetet där och betonar vikten av att följa upp rådets beslut. I redogörelse /14:NR1 redovisas exempel på frågor som särskilt uppmärksammats i . Utskottet välkomnar att den svenska delegationens medlemmar har fortsatt att aktivt följa upp rekommendationer och förankra dessa och de nordiska frågorna allmänt i , vilket också framgår av redogörelsen. har presidentskapet för . Det svenska presidentskapsprogrammet i – i fokuserar på tre områden: den nordiska arbetsmarknaden, hållbar utvinning av naturresurser och av fred mellan länder. (S) valdes till president och (M) till dess vice president vid 65:e session i . Utskottet välkomnar att tagit en rad initiativ för att påverka de internationella klimatförhandlingarna. arrangerade bl.a. en dialog mellan miljöministrarna och nordiska näringslivsföreträdare i samband med att den internationella klimatpanelen (IPCC) presenterade sin delrapport i . I samband med detta hade också ministrarna en diskussion med IPCC om informationsfrågor, och beslut togs om en gemensam nordisk kampanj för att redovisa och klargöra IPCC:s slutsatser för allmänheten. De nordiska länderna driver också på klimatförhandlingarna genom den nordiska arbetsgruppen för globala klimatförändringar. Utskottet noterar också att , som går under namnet Nordic Built, har utvecklats . En tävling har arrangerats med syfte att uppmuntra innovation och utveckling av hållbara och skalbara renoveringsprojekt för vanligt förekommande byggnader i . Utskottet välkomnar också att ett nytt handlingsprogram för det nordiska energiområdet har tagits fram under det svenska ordförandeskapet i . Handlingsprogrammet identifierar viktiga samarbetsområden för : den nordiska elmarknaden, energieffektivisering, förnybar energi och energiforskning. Dessa frågor är kärnan i det nordiska energisamarbetet och ligger väl i linje med de energi- och klimatpolitiska målsättningar som finns på både nationell och internationell nivå. Utskottet noterar att klimatpolitiken och de nordiska ländernas roll i det internationella klimatarbetet stått i fokus för även . Rådet har bl.a. rekommenderat de nordiska ländernas regeringar att utreda vilka konsekvenser det skulle få för och dess närområden om den globala genomsnittstemperaturen skulle öka med fyra grader under detta århundrade. Utskottet ser positivt på att beslutat om en ny strategi som ska vägleda de nordiska regeringarnas samarbete på social- och hälsoområdet 2013–2015. Strategin syftar bl.a. till att höja kvalitet och säkerhet inom hälso- och sjukvård och främja innovation och forskning. har också gett förra statsrådet i uppdrag att göra en självständig rapport om det nordiska samarbetet på hälsoområdet . Rapporten ska presenteras och innehålla förslag på områden där nordiskt samarbete kan ge mervärden i form av effektivisering eller högre kvalitet. Rapporten ska även lämna konkreta förslag om arbetsdelning, samordning och gemensamma lösningar. Utskottet noterar också att deltar i en arbetsgrupp om innovation på hälso- och socialområdet som tillsatts av den parlamentariska . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:U20 yrkandena 1, 4 och 6 och 2013/14:U303 yrkandena 57, 60 och 62 och 2013/14:So668. Socialdemokraterna understryker i kommittémotionerna 2013/14:U20 av m.fl. yrkande 5 och 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 61 att det krävs en aktiv politik som visar på vikten av att gränshinder elimineras. I flerpartimotion 2013/14:U315 av m.fl. (C, FP, KD, MP) yrkande 1 anförs att avskaffandet av gränshinder är den viktigaste uppgiften för att internt stärka som en fungerande region för dess invånare. Utskottet välkomnar att de nordiska statsministrarna vid den nordiska sessionen i utfärdade en deklaration om att bekämpa gränshinder i . Det formella nordiska samarbetet inleddes utifrån tanken att medborgarna ska kunna röra sig fritt mellan de nordiska länderna, välja var de vill bo och arbeta samt driva företag eller annan verksamhet utan att hindras av nationsgränserna. Enligt utskottets uppfattning är detta fortfarande en av det nordiska samarbetets viktigaste uppgifter. Som konstateras i redogörelsen från svenska delegation (2013/14:NR1) är det främst skillnader i skatte- och avgiftssystem, sociala förmåner och regler för varor och tjänster som kan bromsa rörligheten. Samhällsutvecklingen gör att regelverk tillkommer, försvinner eller reformeras. Varje ändring rymmer en risk för att nya gränshinder uppkommer. Därför måste arbetet med att förebygga och avskaffa gränshinder stå högt upp på det nordiska samarbetets dagordning. Utskottet välkomnar att en ny handlingsplan för gränshindersarbetet för perioden –2017 har antagits av de nordiska samarbetsministrarna. En ambition med handlingsplanen är att inom det nordiska gränshindersarbetet skapa större utrymme för ordförandelandets politiska prioriteringar, bättre samordning med gränshindersarbetet i de olika ministerråden och ämbetsmannakommittéerna samt tydligare koppling till arbetet i ländernas regeringskanslier och förvaltningar. Utskottet noterar att beslutade om en ny reviderad nordisk konvention om social trygghet (2012/13:SfU5). En av utgångspunkterna vid ändringen av konventionen var ambitionen att lösa vissa gränshinder. kommer en översyn att göras av den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster varvid en analys kommer att göras bl.a. av hur konventionen förhåller sig till vissa gränshindersfrågor. Utskottet välkomnar också att åtgärder vidtagits för att undanröja gränshinder bl.a. vad gäller utbildning och forskning, regler för mervärdesskatt vid överförande av arbetsmaskiner mellan och och avdragsregler för utländska obligatoriska socialförsäkringsavgifter vid inkomstbeskattning. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2013/14:U20 yrkande 5, 2013/14:U303 yrkande 61 och 2013/14:U315 yrkande 1. Socialdemokraterna understryker i kommittémotion 2013/14:U20 av m.fl. yrkande 9 vikten av att nå gemensamma ståndpunkter kring de säkerhetspolitiska förändringarna i närområdet. Det är väsentligt att fortsätter att utveckla samarbetet med och och verkar för att stimulera ett positivt ryskt deltagande i de regionala samarbetena. Utskottet vill återigen (jfr bl.a. bet. 2012/13:UU3) understryka vikten av det nordiska samarbetet med närområdet och välkomnar att såväl regeringen som i sina respektive redogörelser till redovisar en rad uppgifter om samarbete med länder och organisationer i närområdet. Utskottet vill i sammanhanget särskilt uppmärksamma det nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, där särskild uppmärksamhet ägnats åt Östliga partnerskapet, och energifrågor i regionen. Vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet i gjordes ett gemensamt uttalande där oro uttrycktes över ryskt agerande i form av ekonomiska hot och politiska påtryckningar gentemot partnerländerna i Östliga partnerskapet. Motion 2013/14:U20 yrkande 9 avstyrks i den mån den inte tillgodosetts genom det anförda. Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap Socialdemokraterna understryker i kommittémotionerna 2013/14:U20 av m.fl. yrkande 7 och 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 63 att det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet i måste få en högre prioritet, som varje lands säkerhetspolitiska val respekteras. I flerpartimotion 2013/14:U315 av m.fl. (C, FP, KD, MP) yrkande 2 påtalas vikten av att bilda en nordisk katastrofenhet för att förstärka katastrofberedskapen i och dess närområden. anför i kommittémotion 2013/14:U19 av m.fl. yrkande 5 att ökade insatser bör göras för att uppnå ett samordnat luftförsvar och samordnad luftövervakning i . Vidare anser partiet i yrkande 6 att man bör skapa förutsättningar för ett nordiskt försvarssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. Utskottet konstaterar att det nordiska försvarsrelaterade samarbetet har en central roll i svensk försvarspolitik. Det nordiska samarbetet inom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken genomförs med utgångspunkt i ländernas olika medlemskap i den europeiska säkerhetsordningens organisationer. och är medlemmar i , och i Nato medan är medlem i både EU och Nato. För samtliga länder utgör det nordiska samarbetet ett komplement till medlemskap i och samarbete med EU och Nato. Samtliga nordiska länder är dessutom medlemmar i och . Samarbetet utformas generellt som gemensamma nordiska initiativ, samarbeten mellan två eller flera nordiska länder, eller där det är lämpligt på nordisk-baltisk basis. Ett sammansatt utrikes- och försvarspolitiskt utskott behandlade en särskild skrivelse från regeringen om nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap (skr. 2012/13:112, bet. 2012/13:UFöU3, rskr. 2012/13:263). Det sammansatta utskottet konstaterade då att det inte finns några principiella begränsningar för det nordiska samarbetet så länge den nationella beslutanderätten i fråga om den operativa förmågan för försvaret av består. I detta sammanhang framhöll det sammansatta utskottet att de nordiska ländernas försvarspolitiska samarbete utgör ett komplement till redan etablerade europeiska och euroatlantiska samarbeten. Utskottet välkomnar att de nordiska länderna antagit en gemensam vision för det nordiska försvarssamarbetet. Visionen är en politisk viljeinriktning för det fortsatta arbetet och visar på gemensam vilja till ett fortsatt nära och fördjupat samarbete. Genom ett nordiskt samarbete finns möjlighet till ökad försvarsförmåga, minskade kostnader och ökad uthållighet. Utskottet välkomnar också att arbetet med att utveckla samarbetet mellan de nordiska och baltiska länderna har fortsatt. Utskottet vill särskilt lyfta fram vikten av att även fortsättningsvis vidareutveckla det nordiska samarbetet inom FN. I detta sammanhang vill utskottet bl.a. framhålla det nordiska samarbetet för att stärka genomförandet av 1325 (2000), det nordiska centrumet för jämställdhetsfrågor in Military Operations, arbetet med att ge stöd till varandras kandidaturer, samarbete inom medlingsområdet och deltagande i FN:s fredsfrämjande verksamhet. Utskottet välkomnar att det nordiska försvarsministermötet, i , beslutade att Nordic Defence Cooperation (Nordefco) skulle utarbeta förslag till gemensamma nordiska styrkebidrag till FN. Vidare konstaterar utskottet att de nordiska försvarsministrarna undertecknat en gemensam avsiktsförklaring kring taktisk flygtransportförmåga (NORTAT). Övningssamarbetet på flygsidan mellan de nordiska länderna har också utvecklats vidare . Utskottet välkomnar att de nordiska länderna enats om en ny deklaration, II, med syfte att stärka det nordiska krisberedskapssamarbetet. En nordisk samverkansanalys ska genomföras som ska resultera i ett planeringssystem för nordiskt beredskapssamarbete samt en konkret och målinriktad handlingsplan för fortsatt utveckling. Samverkansanalysen ska till del vara genomförd då beslut kommer att fattas om samarbetsområden och målsättningar för dessa. Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt med parlamentarisk förankring av det nordiska samarbetet på det utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska området. Utskottet ser därför positivt på att temasession i ägnades åt en bred genomgång av dessa frågor och att tagit initiativ till en rundabordskonferens om det försvarspolitiska samarbetet där försvarsministrar och parlamentariker diskuterade ramar och planer för den vidare utvecklingen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2013/14:U20 yrkande 7, 2013/14:U303 yrkande 63, 2013/14:U315 yrkande 2 och 2013/14:U19 yrkandena 5 och 6. Skrivelsen, redogörelsen och övriga motionsförslag Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång funnit att de yrkanden som anges i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna i bilaga 2. Utskottet föreslår också att skrivelse 2013/14:90 och redogörelse /14:NR1 läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Det nordiska samarbetet, närområdet, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2013/14:U20 yrkandena 1 och 4 samt 2013/14:U303 yrkandena 57 och 60 samt avslår motionerna 2013/14:U20 yrkandena 6 och 9, 2013/14:U303 yrkande 62 och 2013/14:So668. Närområdet och de nordiska grannländerna har en stark folklig förankring och en självklar ställning för . I finns också ett flertal av viktigaste handels- och samarbetspartner. Samarbetet mellan de nordiska länderna spänner över alla samhällsområden, och på många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. Samarbete och öppenhet har gjort till en välfärdsregion av världsklass. Framgångarna är dock inte tillräckliga för att möta dagens och framför allt morgondagens globala utmaningar, varför ett än mer utvecklat och förstärkt samarbete behövs. Genom att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska marknaden har det nordiska samarbetet stärkts. , och medlemskap i och och tillhörighet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet påverkar det nordiska samarbetet positivt. pågående ansökan om EU-medlemskap påverkar samarbetet ytterligare i positiv riktning, och de baltiska staternas inträde i EU har dessutom skapat ytterligare dynamik i de nordiska ländernas samarbete med närområdet. I det nordiska samarbetet deltar även de självstyrande områdena , och . De nordiska länderna ligger långt fram i arbetet med klimat- och miljöfrågor. Det finns dock fortfarande outnyttjad potential i samarbetet. En stor del av lösningen på klimatfrågan ligger i ledarskap, budskap och finansiering. bör som region vara ledande när det gäller samverkan mellan näringslivet och det offentliga. För att denna samverkan ska nå sin fulla kapacitet krävs det att det finns en långsiktig planering kring hur bl.a. energin ska produceras samt hur den nordiska energimarknaden ska vara uppbyggd. bör vara en ledande region i miljöarbetet och i omställningen till ett klimatneutralt samhälle. Gränshinder, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2013/14:U20 yrkande 5 och 2013/14:U303 yrkande 61 och avslår motion 2013/14:U315 yrkande 1. En viktig fråga för det nordiska samarbetet har alltid varit främjandet av integration mellan de nordiska länderna och att underlätta för medborgarna att röra sig över landgränserna. Minskade gränshinder är en förutsättning för ett framgångsrikt . För att få en ökad sysselsättning krävs det att aktivt arbetar för att lösa de gränshinder som finns. Mobilitetsprogrammet har potentialen att fungera som ett viktigt redskap för jobbskapande och en ökad integration mellan de nordiska länderna. Det är viktigt att gör en ärlig satsning på detta program. En ökad integration av unga medborgare i leder till ökad kunskap om våra grannländer men kommer även att sänka de mentala trösklarna mot att flytta mellan länderna för att arbeta. Söderhamnsmodellen, där svenska ungdomar erbjuds hjälp att få jobb i med stöd av Nordjobb, kommunen och Arbetsförmedlingen, har varit en framgångsrik satsning som visar på den potential som finns i det nordiska samarbetet. Gränshindersarbetet spänner över ett flertal politikområden. Avvecklingen av gränshinder bidrar även till att och som region kan verka mer framgångsrikt internationellt. För att som region ska klara globaliseringens utmaningar krävs det att avvecklingen av gränshinder får en hög prioritet. Den har under sitt ordförandeskap i 2013 haft möjligheten att aktivt arbeta för att gränshindersfrågorna ska komma upp på dagordningen. Det krävs en aktiv politik som visar på vikten av att dessa hinder minimeras. Även om integrationen mellan länderna och de olika regionerna i har kommit långt återstår problem. De nordiska ländernas regelverk skiljer sig fortfarande åt, vilket medför problem för människor, organisationer och företag. Nya direktiv från EU som innebär lagändringar samt nya lagar inom varje nordiskt land skapar kontinuerligt ny gränshindersproblematik, särskilt gentemot de länder i som inte tillhör EU. Det är därför behövligt med ett fortlöpande gränshinderssamarbete utifrån detta för att minimera de problem som ofta uppkommer. Det är i sammanhanget viktigt att gränshindersfrågorna tas på största allvar och att får ett starkt mandat att arbeta utifrån. Den framgångsrika satsningen på Öresundsförbindelsen visar på vikten av satsningar på infrastruktur som knyter samman de nordiska länderna. Integrationen bidrar till att stärka tillväxten, och arbetet med att undanröja hinder är ett måste för att regionernas fulla potential ska kunna utnyttjas. Det är därför viktigt att skillnaderna i bl.a. ländernas regelverk och skattesystem minskas för att därigenom så långt möjligt eliminera problemen för dem som rör sig över gränserna.