bet · H101TU20 · 2014-06-16 00:00:00 — betänkande 2013/14:TU20 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2012/13:131 om Riks- revisionens rapport om statens satsningar på transportinfrastruktur, regering- ens skrivelse 2013/14:233 om åtgärdsplaneringen för transportsystemet samt följdmotioner som väckts med anledning av dessa. Vidare behandlas 169 mot- ionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. Regeringen sammanfattar i skrivelse 2012/13:131 slutsat- ser och rekommendationer med anledning av den granskning myndigheten gjorde av statens satsningar på transportinfrastruktur. Utskottet bedömer att ett antal åtgärder vidtagits för att främja en förbättrad och mer ändamålsenlig planeringsprocess med fokus på bl.a. förbättrad kostnads- kontroll, ökad transparens, tydligare samhällsekonomiska kalkyler och bättre fysisk samordning. I skrivelse 2013/14:233 redogör regeringen för den åtgärdsplanering som föranlett regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergri- pande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025 och av de ekono- miska ramarna för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportin- frastruktur. Enligt utskottets mening har regeringen genomfört en angelägen kraftsamling på trafikens infrastruktur och utskottet bedömer att betydande satsningar härigenom kommer att kunna genomföras. I betänkandet behandlas också ett stort antal motionsförslag om främst upp- rustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar i landet. Utskottet avstyr- ker dessa förslag med hänsyn till rollfördelningen inom transportpolitiken där projekt för att vidmakthålla och utveckla trafikens infrastruktur normalt sett inte är riksdagsfrågor, utan i stället bör avgöras inom ramen för åtgärdsplane- ringen. Syftet med ett stort antal av dessa motionsförslag förutses bli helt eller delvis tillgodosett. I betänkandet föreslår utskottet vidare att riktar två tillkännagi- vanden till regeringen. I det första efterlyser utskottet ett tydligare regelverk för medfinansiering. Utskottet framhåller att alla avtal om medfi- nansiering måste föregås av tydliga förhandlingar mellan stat och kommun. 2013/14:TU20 SAMMANFATTNING det andra tillkännagivandet anser utskottet att regeringen bör verka för att sjö- farten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter, att rege- ringen ska arbeta för att genomförandet av de nya svavelreglerna blir så kost- nadseffektivt som möjligt samt att regeringen bör åter- komma till med ett förslag på införande av ett system med tonna- geskatt. I betänkandet behandlar utskottet också motionsförslag om bl.a. vissa trans- portpolitiska utgångspunkter, andra finansieringsfrågor och den s.k. fyrstegs- principen. Utskottet avstyrker samtliga dessa motionsförslag. I betänkandet finns 14 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet ................................................................................ Ärendet och dess beredning........................................................................ Skrivelsernas huvudsakliga innehåll .......................................................... Vissa transportpolitiska utgångspunkter..................................................... Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för regional Åtgärder inom sjöfarten.............................................................................. Längre och tyngre godståg och lastbilar ..................................................... Vissa transportpolitiska utgångspunkter, punkt 1 (S)........................ Vissa transportpolitiska utgångspunkter, punkt 1 (MP, V) ............... Planeringsfrågor, punkt 2 (S) ............................................................ Planeringsfrågor, punkt 2 (MP, V).................................................... Fyrstegsprincipen, punkt 3 (S) .......................................................... Fyrstegsprincipen, punkt 3 (MP, V).................................................. medfinansiering, punkt 4 (M, FP, C, KD) ...................... Finansiering från EU, punkt 6 (S, MP, V) ........................................ Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för regional transportinfrastruktur, punkt 7 (S)..................................................... Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för regional transportinfrastruktur, punkt 7 (MP) ................................................. Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för regional transportinfrastruktur, punkt 7 (SD).................................................. Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för regional transportinfrastruktur, punkt 7 (V) .................................................... Åtgärder inom sjöfarten, punkt 9 (M, FP, C, KD) .......................... Längre och tyngre godståg och lastbilar, punkt 10 (S, SD)............. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (S) .................................... Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (MP) ................................ Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (SD) ................................. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 8 (V) ................................... Förteckning över behandlade förslag .......................................................... Skrivelse 2012/13:131 ............................................................................. Skrivelse 2013/14:233 ............................................................................. Följdmotioner till skrivelse 2013/14:201 ................................................. Motioner från allmänna motionstiden /13 ........................................ Motioner från allmänna motionstiden /14 ........................................ Fördelning av länsplaner () .................................................. Planeringsram för transportsystemet 2014–2025 (miljarder kronor) ............ Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 7, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 23, 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 12, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 3, 10 och 11, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2013/14:T298 av Per Åsling och (båda C), 2013/14:T351 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2013/14:T356 av (M), 2013/14:T397 av och (båda C), 2013/14:T426 av Shadiye Heydari och (båda S) yr- kande 3, 2013/14:T491 av m.fl. (S), 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 13, 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 10, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 15. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2012/13:T18 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:T327 av och (båda C) yrkan- dena 1 och 2 samt 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 2 och lägger skrivelse 2012/13:131 till handlingarna. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP, V) 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:T18 av m.fl. (MP) yrkandena 1–4, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 14. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP, V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet an- för om att ett tydligare regelverk bör utarbetas för medfinan- siering. 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 4 och bifaller delvis motion 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 20. Reservation 7 (M, FP, C, KD) 2013/14:T396 av Per Åsling och (båda C). 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 8 (S, MP, V) 7.Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för reg- ional transportinfrastruktur avslår motionsyrkandena /14:T8 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:T14 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 1–5, 7 och 8, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 5–8, 2013/14:T292 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T325 av m.fl. (S), 2013/14:T349 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 25, 2013/14:T534 av Per Åsling (C) och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 7 och lägger skrivelse 2013/14:233 till handlingarna. Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 6, 2012/13:T221 av (KD), 2012/13:T252 av (FP), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2012/13:T287 av (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T292 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:T293 av (FP), 2012/13:T294 av (FP), 2012/13:T334 av (FP), 2012/13:T441 av (FP) yrkande 7, 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:T202 av (KD), 2013/14:T207 av (FP), 2013/14:T209 av (S), 2013/14:T213 av och (båda MP), 2013/14:T215 av (MP), 2013/14:T217 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2013/14:T219 av och (båda MP), 2013/14:T220 av och (båda MP) yrkan- dena 1 och 2, 2013/14:T224 av och (båda S), 2013/14:T226 av (KD), 2013/14:T230 av (KD), 2013/14:T232 av m.fl. (S), 2013/14:T237 av m.fl. (S), 2013/14:T239 av m.fl. (MP) yrkandena 1–4, 2013/14:T245 av (KD), 2013/14:T246 av (KD), 2013/14:T249 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T253 av och (båda S), 2013/14:T254 av m.fl. (S), 2013/14:T256 av och (båda S), 2013/14:T257 av m.fl. (S), 2013/14:T266 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T267 av (FP), 2013/14:T270 av (FP), 2013/14:T277 av (FP), 2013/14:T278 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T279 av (KD), 2013/14:T282 av (KD), 2013/14:T284 av (KD), 2013/14:T300 av Per Åsling och (båda C), 2013/14:T303 av och (båda S), 2013/14:T304 av och (båda S), 2013/14:T308 av m.fl. (S), 2013/14:T311 av m.fl. (S), 2013/14:T317 av i (C) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T321 av m.fl. (S), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2013/14:T323 av och (båda MP), 2013/14:T329 av och (båda MP), 2013/14:T335 av (SD) yrkande 1, 2013/14:T340 av (SD), 2013/14:T343 av (FP), 2013/14:T344 av och (båda FP), 2013/14:T345 av och (båda FP), 2013/14:T348 av (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:T355 av m.fl. (S), 2013/14:T357 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T358 av m.fl. (S), 2013/14:T360 av m.fl. (S), 2013/14:T366 av m.fl. (S), 2013/14:T370 av m.fl. (S), 2013/14:T373 av m.fl. (S), 2013/14:T377 av m.fl. (S), 2013/14:T379 av m.fl. (FP), 2013/14:T389 av (SD), 2013/14:T391 av och (båda FP), 2013/14:T395 av (C), 2013/14:T409 av och (båda S), 2013/14:T413 av m.fl. (S), 2013/14:T414 av och (båda S), 2013/14:T420 av och (båda S), 2013/14:T422 av m.fl. (S), 2013/14:T424 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2013/14:T425 av och (båda S), 2013/14:T426 av Shadiye Heydari och (båda S) yr- kandena 1 och 2, 2013/14:T427 av m.fl. (S), 2013/14:T430 av m.fl. (S), 2013/14:T432 av (S), 2013/14:T441 av (SD), 2013/14:T442 av (SD), 2013/14:T445 av (C), 2013/14:T446 av (C), 2013/14:T452 av (FP) yrkandena 1–7, 2013/14:T454 av (SD), 2013/14:T461 av (MP), 2013/14:T464 av (S), 2013/14:T466 av m.fl. (S), 2013/14:T467 av och (båda S), 2013/14:T471 av och (båda S), 2013/14:T477 av m.fl. (S), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2013/14:T479 av (KD), 2013/14:T480 av (KD), 2013/14:T484 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:T489 av m.fl. (S), 2013/14:T493 av och (båda S), 2013/14:T503 av m.fl. (S), 2013/14:T505 av m.fl. (S), 2013/14:T506 av (S), 2013/14:T508 av (S), 2013/14:T509 av och (båda S), 2013/14:T515 av m.fl. (S), 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 7, 9 och 15, 2013/14:T518 av m.fl. (S), 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:T522 av (SD), 2013/14:T528 av (SD), 2013/14:T531 av och (båda FP), 2013/14:T536 av och (båda S), 2013/14:N333 av (FP) yrkande 1 och 2013/14:N414 av m.fl. (S) yrkande 5. tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet an- för om att regeringen ska se till att sjöfarten binds samman mer effektivt med järnvägs- och vägtransporter, att regeringen ska arbeta för att ge- nomförandet av de nya svavelreglerna blir så kostnadseffektivt som möj- ligt och att regeringen bör återkomma till med förslag på införande av ett system med tonnageskatt. Därmed bi- faller motion 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 13 (M, FP, C, KD) 10.Längre och tyngre godståg och lastbilar 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 14 (S, SD) 2013/14:U302 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:T380 av och (båda FP) yrkan- dena 1 och 2. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Rådhström (M), (M), (M), Mejern (S), (M), (S), lind (FP), (S), (S), (M), Enochson (KD), (SD), (V), (S), (MP) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2012/13:131 Riksrevision- ens rapport om statens satsningar på transportinfrastruktur och 12 yrkanden i följdmotioner till skrivelsen samt skrivelse 2013/14:233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 och 3 följdmotioner. Vidare behandlas 169 mot- ionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Utskottet besökte för att ta del av myndig- hetens arbete med den då pågående åtgärdsplaneringen. Efter satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? (RiR 2012:21) anordnade utskottet vidare ett seminarium om statens satsningar på transportinfrastruktur med anledning av den serie gransk- ningar som myndigheten gjort inom området. generaldirektör informerade utskottet om järnvägens underhållsbehov och dess finansiering. Även infra- strukturminister informerade utskottet . I sammanhanget kan nämnas att utskottet tidigare behandlat frå- gor om elektroniska vägtullsystem (bet. 2013/14:TU4), infrastrukturavgifter på väg (bet. 2013/14:TU8) samt vissa frågor som rör sjöfartens och luftfartens infrastruktur (bet. 2013/14:TU6 respektive bet. 2013/14:TU17). Utskottet be- handlar också vissa frågor som rör väg- och järnvägsinfrastruktur i bet. 2013/14:TU9 om trafiksäkerhet, bet. 2013/14:TU13 om vissa vägtrafikfrågor och bet. 2013/14:TU19 om järnvägspolitiska frågor. I skrivelse 2012/13:131 sammanfattar regeringen slutsatser från granskningsrapporten på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? (RiR 2012:21) för att sedan behandla rekom- mendationer för att åtgärda påtalade brister. Regeringen inleder med att redogöra för slutsatser och re- kommendationer. I vissa delar instämmer regeringen i den kritik som Riksre- visionen framför. Det har inte minst handlat om att regeringen och Trafikver- ket inte konsekvent tillämpat befintliga styrmedel eller vägledande principer då satsningar gjorts på transportinfrastruktur vilket gör att uppfyllelsen av de transportpolitiska målen försämras enligt . Regeringen anför i skrivelsen att det kan finnas goda skäl till varför styr- medel och principer inte alltid strikt tillämpas eller följs. förhålla sig så att det inte alltid finns något kunskapsunderlag om samhällse- konomiska kostnader eller att samhällsekonomiska kalkyler inte alltid ger en fullständig eller rättvisande bild av kostnader och effekter. att den i sitt arbete också måste ta hänsyn till sådana faktorer i samhället som inte låter sig hanteras med de planeringsinstrument man förfogar över, och när det gäller infrastruktursatsningar måste regeringen ha ett helhetsperspektiv och göra hänsynstaganden som inte beaktar i sin granskning. påtalar även brister i öppenhet och transparens i regeringens redovisning av underlag inför beslut om att genomföra vissa infrastrukturpro- jekt vilket försvårar en effektiv uppföljning av de åtgärder som vidtagits. denna punkt instämmer regeringen i huvudsak med slutsats och medger att det finns skäl att förbättra redovisningen till riksdag och all- I fråga om övriga rekommendationer som föreslår svarar regeringen att man beaktar dessa och att man kontinuerligt arbetar med att förbättra den interna processen för planering och genomförande av infra- I regeringens skrivelse Åtgärdsplanering för transportsystemet (skr. 2013/14:233) behandlas den åtgärdsplanering som lett fram till regeringens beslut om att fastställa den nationella trafikslagsövergripande planen för perioden –2025. Den trafikslagsövergripande statliga ramen för planeringsperioden –2025 uppgår till , varav 155 miljarder kronor för drift och underhåll av vägar, för drift och underhåll av statliga järnvägar och för utveckling av Sistnämnda inbegriper en ram för trafikslagsövergripande Regeringen sammanfattar inledningsvis transportsystemets betydelse för tillväxten och konkurrenskraft. utformning, drift och användning främja en hållbar utveckling och beakta de funktions- och hänsynsmål som formulerats. Regeringen beskriver de åtgärder som planeras inom ramen för drift, un- derhåll och reinvesteringar av både vägnätet och järnvägen. de åtgärder som syftar till att stärka transportsystemet, antingen det handlar om investeringar som redan har påbörjats eller om projekt som fortfarande befinner sig i planeringsfasen. En detaljerad redovisning återfinns i bilagorna I skrivelsen sammanfattar regeringen även länsplanerna för den regionala transportinfrastrukturen med tillhörande ekonomiska ramar. Regeringen betonar vad gäller genomförandet av den nationella planen för utveckling av transportsystemet att fokus legat på förbättrad tillgänglighet, tra- fiksäkerhet, miljöfrågor och på att minimera transporternas klimatpåverkan. Regeringen lämnar även en redogörelse för hur arbetet med den fortsatta planeringen och uppföljningen ska göras. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika utgångspunkter för trans- portsystemets utformning. Utskottet framhåller bl.a. att miljö- och klimathänsyn inbegrips i planeringsprocessen liksom trafiksäker- hetsfrågor. Utskottet bedömer vidare att vikten av ett gränsöverskri- dande samarbete på transportområdet är väl uppmärksammad, lik- som frågor om infrastrukturens betydelse för besöksnäringen. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP). m.fl. (S) påtalar i motion 2012/13:T17 bristen på styrmedel för den tunga lastbilstrafiken (yrkande 7). Motionärerna invänder mot att re- geringen inte tagit fram sådana styrmedel, trots lastbilstrafikens växande kli- matpåverkan. I motion 2013/14:C419 argumenterar m.fl. (MP) för behovet av åtgärder som ska underlätta för befolkningen i städerna att klara sig utan bil (yrkande 13). Biltrafikens avigsidor drabbar stadsinvånarna i form av t.ex. trängsel, miljöpåverkande föroreningar och bullerstörningar. Det är därför vik- tigt att antalet bilar minskar och om det inte går att resa kollektivt bör i stället taxi, hyrbil och bilpooler uppmuntras som alternativ i stället för att använda egen bil. m.fl. (MP) kräver i motion 2012/13:T510 att regeringen inför en miljöanpassad trafikplaneringsplikt i större städer och hänvisar i sam- manhanget till den modell som redan tillämpas i (yrkande 1). En skyldighet att tillämpa ett trafikplaneringssystem skulle enligt motionärerna underlätta utformningen av ett mer miljövänligt trafiksystem i stadsmiljöer där behovet av biltransporter kan minskas till förmån för kollektivtrafiken. Mot- ionärerna framhåller också att infrastruktursatsningar innebär miljökonse- kvenser och att det därför är angeläget att infrastrukturens klimatpåverkan också inkluderas i de modeller och verktyg som används för planering och projektering (yrkande 2). I fråga om stadsplanering är det också angeläget att miljöprövningar görs av nya och befintliga transportintensiva etableringar som exempelvis stora köpcentrum eftersom de i många fall bidrar till ökad biltrafik med den negativa miljöpåverkan det innebär. Införandet av en sådan åtgärd skulle enligt motionärerna tvinga befintliga etableringar att vidta åtgärder i syfte att minska biltransporterna men en miljöprövning skulle även kunna stoppa projektering av nya etableringar (yrkande 12). Även i motion 2013/14:T526 yrkande 15 av m.fl. (MP) förespråkas att regeringen inför en miljöanpassad trafikplaneringsplikt i större städer och nämner som förebild den lagstiftning som finns i enligt vilken transportbehoven måste tillgodoses med beaktande av miljöaspekter. En lagstadgad skyldighet för större kommuner att tillämpa ett trafik- planeringssystem skulle enligt motionärerna underlätta arbetet med att minska Den befintliga transportinfrastrukturen måste utnyttjas mer resurseffektivt me- nar m.fl. (S) och föreslår i motion 2013/14:T491 att regeringen tillsätter en utredning för att se över dagens godsflöden för att hitta effektivare transportlösningar för både person- och godstrafiken. Vissa delar av infra- strukturen är överbelastade som det finns andra delar som inte ut- nyttjas effektivt, vilket ger utrymme för omfördelningar av transporter inom ramen för den befintliga infrastrukturen. Av framkomlighets- och trafiksäkerhetsskäl finns det anledning att se över motorcykelns roll i transportplaneringen anser m.fl. (S) i mot- ion 2013/14:T511. Motorcykeln kan nyttjas för arbetspendling och är inte lika utrymmeskrävande som flertalet andra motorfordon. Därför menar motion- ärerna att det finns anledning att erbjuda bättre parkeringsmöjligheter för mo- torcykel i städerna (yrkande 10). Behovet av fortsatt utbyggnad av mötesfria vägar lyfts fram av m.fl. (S) i motion 2013/14:T510 för att minska risken för mötesolyckor (yrkande 13). Motionärerna framhåller att på de vägar som åtgärdats har anta- let allvarliga olyckor mellan lastbilar och personbilar minskat, och därför är det angeläget att fler vägar görs mötesfria för att minskningen ska fortsätta. Frågan om trafiksäkerhet på vägarna uppmärksammas även av m.fl. (FP) i motion 2013/14:T351 där behovet av åtgärder vid särskilt olycksdrabbade vägsträckor dryftas. Motionärerna vill i sammanhanget på- minna om att har antagit nollvisionen som utgör grunden för trafik- säkerhetsarbetet i . Enligt nollvisionen ska ingen dödas eller skadas allvarligt i vägtrafiken och för att nå dit menar motionärerna att det är viktigt med säkerhetsfrämjande åtgärder vid särskilt olycksdrabbade vägsträckor (yr- kande 3). m.fl. (S) betonar i motion 2012/13:T477 vikten av att blir en ledande nation när det gäller användningen av intelligenta transportsy- stem (ITS). En av fördelarna med systemet som motionärerna vill lyfta fram är att det bidrar till att höja säkerheten för lastbilstransporter genom att under- lätta för chaufförerna att hitta säkra uppställningsplatser, vilket minskar risken för rån och stölder av gods (yrkande 23). I motion 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 10 anförs att gods- transporter måste få en samhällsekonomisk värdering som speglar dess bety- delse för utveckling. I motion 2013/14:T16 yrkande 11 framhåller m.fl. (S) att be- söksnäringen gynnas av ökade infrastruktursatsningar och att det för besöksnä- ringen är viktigt att belastningen på infrastrukturen under de mest intensiva besöksmånaderna tas med vid planering av både ny infrastruktur och under- hållsåtgärder. Per Åsling och (båda C) yrkar i motion 2013/14:T298 på att ska få i uppdrag att tillsammans med näringsliv och andra be- rörda myndigheter undersöka behovet av att anpassa den lokala infrastrukturen till turistresmål som är starkt säsongsbundna. Motionärerna framhåller att tur- ismen spelar en allt viktigare roll för både näringslivet och sysselsättningen, inte minst på landsbygden. Eftersom turismen i stor utsträckning är säsongs- bunden, utgör bristande flexibilitet i infrastruktur, t.ex. flyg, tåg och vägnät, ett hinder för näringens utveckling. Riktlinjen för tilldelning av infrastruktur- resurser styrs enligt motionärerna i alltför hög grad av befolkningsun- derlaget utan att någon hänsyn tas till stora variationer i antalet besökande tu- rister. Av denna anledning måste fördelningen av anslag anpassas till faktiska förhållanden. och (båda C) efterfrågar i motion 2013/14:T397 nya beräkningssätt som tar större hänsyn till besöksnäringens transportbehov och de behov som landsortens exportindustri har. Motion- ärerna anger att infrastrukturens betydelse för den regionala utvecklingen inte nog kan poängteras som en välfungerande infrastruktur är en förut- sättning för ett framgångsrikt näringsliv.