bet · H201MJU1 · 2014-12-16 00:00:00 — Jag har en fråga som delvis har berörts i tidigare debatter och inte minst i valrörelsen. Det gäller syn på tillväxt. Det har givetvis också en stark koppling till miljö- och klimatfrågorna. gick till val på ett valmanifest för där det stod att ska sträva efter ett ekonomiskt system som inte bygger på tillväxt. I partiprogram står det att man vill bygga en ekonomi som gör sig fri från beroendet av ständig tillväxt. Man skulle kunna tro att i strävan efter att bli, så att säga, regeringsmaterial har försökt rensa bort de värsta stollerierna från partiets yngre dagar. Och det lyckades man ganska bra med. Fram tills att man drämde till med tillväxtstoppet i partiprogrammet. går det alltså att notera att i av motioner i återkommer detta. Det finns två motioner av sammanlagt tre miljöpartister i som går ut på att man vill utreda hur ska kunna ha ett samhälle utan tillväxt. Man menar att det bland annat kan innebära massarbetslöshet och havererade statsfinanser - det är inte jag som säger det här, utan jag återger. Man vill se över hur man kan säkerställa vår försörjningsförmåga och välfärd vid nolltillväxt eller negativ tillväxt. Klimat- och miljöministern argumenterar mycket för stora satsningar på miljöbudgeten. Hur stora blir de framöver om inte ska ha någon ekonomisk tillväxt? Vilka andra områden får då stryka på foten för att ska kunna lägga fram sådana budgetpropositioner? Jag underlåter inte att kammaren har en debatt här om alla folkpartistiska enskilda motioner på olika teman som hade kunnat vara lätta att raljera över. Men jag tror att vi ska hålla oss till ämnesområdet för budgeten. Det är sant att står för att vi behöver ett hållbart ekonomiskt system som inte är beroende av tillväxt. Vi ser nämligen en stor fara i att ett ekonomiskt system som är beroende av ständigt ökad tillväxt, även när det bygger på ohållbara boliner, det vill säga ständig miljöförstöring. Det såg man inte minst vid finanskrisen. Det är inte hållbart. Och det tror jag till och med att en del rättrogna ekonomer hos skulle hålla med om. Jag tror att den debatten skulle kunna vara lite mer sofistikerad. Den inställningen har haft. Låt mig fråga representanten för som gärna diskuterar de teoretiska ekonomiska modellerna hur man ser på förhållandet mellan investeringar och skattesänkningar. När vi tittar på miljö- och klimatområdet ser vi nämligen att om man gör åtgärder och investeringar här och får man troligen - om man har gjort dem rätt och de har varit bra och lämpliga - en minskad kostnad för miljöproblem och ökad välfärd i form av bättre livskvalitet . Det är konceptet för investeringar för framtiden. Det är också konceptet för en aktiv miljö- och klimatpolitik som fattar beslut nu men som ger effekter . Vi kan se att de svenska besluten om fjärrvärmesystem och att man inkluderade biomassa i stället för kol och så vidare var viktiga och nästan helt avgörande för resultaten i klimatberäkningarna . Regeringens kritik i opposition och som vi nu vill vända på som regering är att vi måste ta aktiva beslut för klimatsatsningar för att vi ska få effekter även . Vi är glada för att man kunde se en minskning av klimatutsläppen , men det var inte på grund av de aktiva besluten. Problemet var att de bidrog i väldigt liten grad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Det blir mycket intressant när klimat- och miljöministern argumenterar för att vi inte ska vara beroende av tillväxt. var det för sedan en debatt om att skulle delta i ett möte med Pensionsgruppen. Just pensionssystemet är ett område som är specifikt kopplat till den ekonomiska tillväxten. När systemet skapades använde man den förmodade framtida tillväxten, som skrevs till , för att kompensera pensionärerna av pensionen. Jag har bett räkna på detta. Vad skulle det innebära för pensionerna om vi inte hade ekonomisk tillväxt? Jag förmodar att står fast vid sitt ord från det förra inlägget, nämligen att det inte ska finnas en koppling till den ekonomiska tillväxten i pensionssystemet. Det skulle i så fall innebära att en förstaårspension i på skulle behöva sänkas till . Förstaårspensionärerna skulle få mindre om kopplingen till de ekonomiska tillväxttalen togs bort i pensionssystemet. Jag har bett att på samma sätt titta på ett annat område i budgeten som är kopplat till tillväxten, nämligen biståndet. av vår bruttonationalinkomst ska gå till bistånd. Hur mycket skulle det innebära under en hel mandatperiod utifrån budgetpropositionens tillväxtprognoser jämfört med kraven i partiprogram? Vad skulle skillnaden bli med nolltillväxt jämfört med ? Det skulle skilja ungefär 11 miljarder. nolltillväxt skulle innebära att man tar 11 miljarder från de fattiga. Om vi sätter det i relation till exempelvis de olika klimatbiståndssatsningarna skulle jag vilja fråga ministern hur det går att få ihop denna antitillväxtagenda med satsningar på klimatinvesteringar i andra länder. Jag vet inte om jag är här för att diskutera vare sig pensioner eller allianspartiernas behandling av pensionsuppgörelsen som jag tycker är oerhört oansvarig. Men jag tycker att det är viktigt att vi har långsiktiga överenskommelser om pensionerna eftersom jag tror att det skapar stabilitet. Dessutom tar vi på fullaste allvar att pensionsöverenskommelsen bygger på att vi inte ska föra över ekonomiskt ansvar på våra barn, utan vi ska ta det ekonomiska ansvaret nu för att kunna finansiera pensionsavsättningarna. Det har varit linje. Du läser andras partiprogram med en viss felaktig tolkning, . Vi är inte för nolltillväxt. I valmanifestet säger vi att vi är för ett hållbart ekonomiskt system som inte är beroende av tillväxt. Det finns nämligen ett problem om man är beroende av en ohållbar tillväxt. Vi kan ta ett annat samtal om att det faktiskt finns ganska gott om det , vilket är skrämmande. Om vi har tillväxt som bygger på stor miljöförstöring blir det ohållbart för våra barn. Det är bra att du nickar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Jag har en sista undran att skicka med till som har ställt sig bakom ett budgetförslag och drivit igenom det med hjälp av i . Varför skär ni bort 7 miljoner till forskningen på Formas? Varför tycker ni inte att miljöforskningen i är värd att satsas på? Varför tycker ni inte att det är en miljöinvestering både för miljöarbetet vi gör i och för våra barn? Det är oförklarligt för mig. Man brukar ofta anklaga mitt parti för populism. Jag tycker inte att det är rättvist. För mig är det populism att helt utan grund dra politiska växlar av naturkatastrofer, hemska väderhändelser och bränder som sker i och sedan använda det i tidningsannonser för att skrämma folk till att rösta på . Det tycker jag är unken populism. Och jag hoppas att vi slipper se det i den kommande valrörelsen. Ministern och talar ofta om vikten av att ska gå före på klimatområdet. Det kan handla om att vi höjer skatter på energi mer än andra länder gör, att vi beskattar svenska bönder mer än bönder i andra länder beskattas eller att vi gör det svårare att leva på svensk landsbygd än det är att leva på landsbygden i andra länder. Min fråga till klimatministern är vilka analyser som ligger bakom att vi ska gå före på klimatområdet. Vilken analys ligger bakom att vi tror att det påverkar andra länder i önskvärd riktning? De analyserna bygger på alltmer solid internationell och nationell forskning. Det är forskning som visar att klimatförändringarna inte är något obskyrt hot , utan de gäller här och . Flera talare har tidigare vittnat här om hur de allra fattigaste människorna, de allra fattigaste länderna, redan kämpar med detta . De ser det tydligt som en fråga om liv eller död. Tack och lov är det inte på det sättet i . Här gäller det liv eller död för . Vissa av oss kan känna solidaritet med den. Men det gäller även infrastruktur, samhällen som som ligger låglänt vid en älvmynning, vägar och infrastruktur med risk för ras och skred och hettor - väldigt varma klimat - som ökar dödligheten för våra äldre i stadskärnor till exempel men som också leder till ökade skogsbränder. Det finns solitt vetenskapligt stöd för detta. Det är intressant att som enda parti i riksdag ger namn åt svensk klimatskepticism och att allianspartierna väljer att lägga fram sin miljöbudget tillsammans med . IPCC påstår inte att extrema väderhändelser kan hänvisas till klimatförändringar. Det är det som jag förhåller mig till. Jag hade en annan fråga, gällande den föregångspolitik som för. Jag vill veta lite om vilken analys som ligger bakom detta. Det var egentligen min huvudfråga. Det gjordes en studie inom ramen för Expertgruppen för miljöstudier. Den visade att föregångspolitiken inte har någon effekt. Det finns inget stöd inom beteendevetenskapen för att har en effekt på andra länders klimatpolitik genom att vi gör det dyrare att leva och verka i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Rapporten lyfte också fram riskerna med koldioxidläckage. Jobb och tillverkning flyttar till andra länder och släpper ut koldioxid i de länderna i stället. Den forskningen är nog bristfällig, men min fråga är: Har regeringen några planer på att vidta några åtgärder för att utvärdera föregångspolitikens effektivitet? Har man några planer på förbättra utvärderingen och forskningen om riskerna vid koldioxidläckage? Regeringen säkerställer ju att det görs nedbrytbara analyser även på nationell nivå när det gäller till exempel klimatförändringar. I EPCC:s forskning gör man också regionala och lokala studier. Det här bygger på att den internationella forskningen som är tydlig med att man inte ska knyta - och det kan man nog aldrig göra - enskilda extremväderhändelser till en specifik påverkan såsom klimatförändringar. Men man påvisar redan i serier att dessa väderhändelser definitivt har en sådan anknytning. Det finns ett starkt stöd för det. Huruvida man ska vara föregångare eller inte är vi mer inne på en mer samhällsekonomisk och samhällsvetenskaplig analys. Det är många som anser att det inte är lika vetenskapligt som det rent naturvetenskapliga, därför att det har moraliska aspekter. Men det ter sig tämligen rimligt att det händer mer i en grupp om det finns någon i gruppen som agerar i en positiv riktning. Om man då kan få med sig andra, då kommer det att påverka hela gruppen. Det är inte något konstigt resonemang. Jag vill vända på frågan och säga: Vem av oss vill titta våra barn i ögonen och säga: Nej, men du vet att de där klimatförändringarna och klimatutsläppen, det tyckte vi inte var vårt bekymmer eftersom vi var ett så litet land, så liten stad eller så liten familj. Delar man upp hela världen i små städer, familjer eller länder, ja, då har ju ingen något ansvar. Inget ska göra någonting. Jag vet inte om det är det budskapet som vi vill skicka till våra barn när vi ser att det finns tunga vetenskapliga analyser som säger att den klimatförändring som redan pågår drabbar de allra fattigaste mest. De hänger ihop med mänsklig påverkan genom att vi förbränner fossila bränslen. Om det finns någonting som vetenskapen dessutom visar är det att vi kan göra någonting åt utsläppen. Vi kan nämligen minska på dem. Jag tänker först kommentera de inlägg som har gjorts här. Jag hörde när ledamoten anklagade för att vara dörrmatta åt Socialdemokraterna. Sedan sa han att har varit det . Jag vet inte om det är mina historiekunskaper som brister eller om det är ledamoten . Men jag har för mig att vi hade ett väldigt gott samarbete med då vi rensade upp i ekonomin efter en fruktansvärt dålig borgerlig regering. försökte både vi och att bjuda upp till dans. tog de vår hand, och då hade vi ett samarbete. när vi, och Vänstern har lagt fram en budget tillsammans anklagas budgeten för att utgöra en vänstersväng, vara tillväxtfientlig och det ena med det andra. Antingen är man en dörrmatta och lägger sig platt eller så är man inte det, och då respekterar man andra partier och tar till sig vad de säger. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Om det är attityd att kalla partier för att vara dörrmattor när de samarbetar, ja, då är det fantastiskt att ni har hållit ihop så länge som ni har gjort. Jag hade först tänkt att koncentrera mig på det utvärderingsarbete som vi gör i miljö- och jordbruksutskottet. Det är ett fantastiskt bra arbete. Förutom uppföljning av regeringens resultatredovisning av utgiftsområdena 20 och 23, som görs , har utskottet också gjort en uppföljning av de satsningar som har gjorts på stöd till lokala åtgärder mot övergödning. När jag säger att det är utskottet som har gjort uppföljningen menar jag naturligtvis de duktiga tjänstemän som vi har både inom miljö- och jordbruksutskottets kansli och också inom utvärderings- och forskningssekretariatet. De har återigen gjort ett fantastiskt jobb som de ska ett stort tack för och som är till nytta för oss och kommande ledamöter. Uppföljningen av stödet till lokala åtgärder mot övergödning visar att LOVA-stödet upplevs fungera väl. Utan att närmare gå in på de olika delarna skulle jag vilja rekommendera lokalpolitiker, personer som sitter i vattenråd med flera att ta del av uppföljningen. Den trycks ju - som tidigare sa - och kan fås härifrån . Det finns många goda tankar som kan göra någonting bra ännu bättre. har det diskuterats mycket om effekter av miljösatsningar. Det är det som uppföljningen handlar om. Vad fick vi för våra skattepengar? Av alla de miljarder som har satsats av den borgerliga regeringen kan det konstateras att 14 av 16 miljömål inte nås. Är det rätt satsade pengar? Ja, det kan man ju fråga sig. Uppföljningsgruppen har haft en del kommentarer, och alla är medvetna om att vi har bytt regering. Uppföljningen handlar ju om hur pengarna har använts under innevarande år av den förra regeringen. Utvärderingsarbetet har pågått , och kommunikationen mellan utskottet och departementet har utvecklats på ett mycket positivt sätt. Gruppen känner att departementet lyssnar och försöker att gå i den riktning som framkommer i uppföljningarna. har vi en ny regering, och vår tro är att uppföljningsarbetet ska fortsätta att utvecklas på ett bra sätt. Jag tänkte ta upp några områden som lyftes fram i utvärderingsgruppen. En av de vanligaste kommentarerna som kom fram i uppföljningen var att det sker en blandning i redovisningen av vilka resultat som faktiskt uppnåtts och vilka insatser som har gjorts. Det har förekommit år , men det har blivit lite stramare. Men det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till och redovisar resultatet av insatserna, inte att pengarna satsas på insatsen. Vi i förutsätter att så görs. Under har utskottet krävt en redovisning av hur den förra regeringen hanterade det samlade överskottet av utsläppsrätter. En stor fråga här i debatten har varit om regeringen kommer att ta till sig det tillkännagivande som gjordes av trafikutskottet vid voteringen. Kommer den verkligen att lyssna till detta? När det gäller utsläppsrätter gjordes ett tillkännagivande 2010. gjordes ett tillkännagivande om att regeringen skulle redovisa vad regeringen tänkte göra med överskottet av utsläppsrätter. har utskottet fått en förklaring, men inte från den förra regeringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Man trodde att det fanns ett internationellt beslut om att de flesta länder inte skulle handla med utsläppsrätter, och då blev de i praktiken värdelösa. Det var ju sunt, men fanns det inget sådant beslut. Det fanns bara något slags frivillig överenskommelse som inte var till något förpliktande. har den nuvarande regeringen tydliggjort att utsläppsrätterna ska annulleras, vilket de fyra borgerliga partierna - förutom - har ställt sig bakom. Gruppen pekar åter på det som framkom vid utskottets uppföljning 2011, nämligen att bristen på fiskvägar hindrar många arter från att vandra både till och ifrån inom vattensystemen, vilket påverkar förutsättningarna för ett fungerande vattenekosystem. Det är också angeläget att regeringen återkommer till med en redovisning av vilka åtgärder som behöver vidtas bland annat med anledning av iakttagelser om den biologiska mångfalden skulle förbättras avsevärt, och om vattenverksamheter - till exempel - vattenkraftverk och dammar skulle prövas i överensstämmelse med kraven i . Under de gångna åtta åren har den förra regeringen lyft fram hur stora satsningar de gjort på havsmiljön. När det gäller statens insatser för att uppnå miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Hav i balans samt levande kust och skärgård vill gruppen enhälligt framhålla: Vi konstaterar att regeringen bedömer att de storskaliga problemen för havsmiljön kvarstår. Liksom konstaterar regeringen att målet Hav i balans samt levande kust och skärgård inte går att nå till 2020 med beslutade eller planerade åtgärder. Gruppen menar att detta är bekymmersamt. När vi nu ser vilken budget som klubbats igenom här i kanske någon undrar: Var de verkligen eniga om att det behövs mer insatser för att klara dessa miljömål? Regeringen föreslog ju en ökad satsning på havs- och vattenmiljön och på Havs- och vattenmyndigheten med sammanlagt 95 miljoner. blir det tydligt att de fem blåbruna partierna, som i utvärderingsgruppen anser att det behövs mer satsningar för att klara målet Hav i balans samt levande kust och skärgård, inte vill göra nödvändiga satsningar så att vi kan nå målen. Det är viktigare att vi höginkomsttagare slipper betala en rimlig skatt. I den senaste valrörelsen - det kommer snart en till - deltog jag i en debatt på under den så kallade Västerhavsveckan. Den stora diskussionen handlade om nedskräpning av havet och de tusentals ton avfall som kommer från hela och hamnar på . De små kommunerna där får lägga stora resurser på att få bort avfallet och därmed kanske undvika att alltmer plastartiklar mals ned och till slut hamnar i våra kroppar. Jag kan glädja västkustkommunerna med att det ekonomiskt kommer att lösa sig för dem. Det har nämligen varit en plåga för dem att behöva lägga ned stora pengar på att andra skräpar ned. Moderaten , som deltog i debatten, framförde att han varit i kontakt med partiets miljöpolitiske talesperson, ledamoten , och att fann det helt rätt att kommunerna ska kompenseras. Det gäller även de kommuner som har riksvägar där icke-kommuninvånare står för nedskräpningen. Trots att vi fick en borgerlig budget ser jag och kommunerna på fram emot att få reda på vilket konto pengarna ska tas från. För inte kan ni väl utlämna den stackars ledamoten som en som inte håller sitt ord? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Skogen är en av allra viktigaste resurser. Från norr till söder ligger stora kulturella och ekonomiska naturvärden i just våra skogar, vilket manar oss att föra en genomtänkt och väl avvägd skogspolitik. Vi i värnar skogsnäringen som utgör en viktig hörnpelare i svensk exportindustri och genererar betydande intäkter och arbetstillfällen i hela landet. sysselsätter den svenska skogsindustrin direkt och indirekt 200 000 människor, och den utgör av den totala tillverkningsindustrin och är därför ett viktigt fundament i den svenska ekonomin. Utgångspunkten för den sverigedemokratiska skogspolitiken är de två övergripande och jämställda målen miljömålet och produktionsmålet. Skogsägarna styrs av skogsvårdslagen som reglerar avverkning, återplantering, skydd av naturbiotoper med mera. Vi anser emellertid att den bästa skogspolitiken uppnås genom frivillighet och information snarare än genom detaljstyrande lagar och regleringar. Vi ser inte nödvändigtvis en konflikt mellan natur och ekonomi. Enligt oss har vi ansvarsfulla skogsägare, och ofta är det den brukade och välskötta skogen som attraherar svampplockare och orienterare. värnar skogsnäringen genom att avvisa förslag på vägslitageavgifter och andra landsbygdsfientliga åtgärder från den nuvarande regeringen. Vi vill att människor även fortsättningsvis ska kunna leva, verka och bo i skogens närhet. Regeringen vill öka miljöhänsynen i den brukade skogen och anser därför att skogsvårdslagstiftningen bör skärpas. Ökat skydd av skog och ökad naturhänsyn lyfts fram efter att , av utredande i Miljömålsberedningen, fattat beslut om just detta efter en proposition om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Det är en konstig prioritering när har hanterat ärendet om miljöhänsyn i skogsbruket. Ser man dessutom till den statistik som presenterat visar den att hänsynsarealerna vid avverkningarna är betydligt större än vad man har gissat. Även riksskogstaxeringen visar att den positiva trenden med gammal skog, lövskog och mängden död ved ökar. Det visar att frihet under ansvar faktiskt fungerar. Visst det kan visa sig att det kan finnas saker som behöver justeras i skogsvårdslagen, men låt det i så fall ske inom ramen för det nationella skogsprogrammet som ska identifiera behov av åtgärder och ta ett samlat grepp om skogen som resurs. Det är för oss nyckeln framåt. Vi värnar om en skogspolitik med frihet under ansvar och med skogsägare som brukar sin skog långsiktigt och uthålligt. Skogslagstiftningen måste vara rättssäker, och det är oerhört viktigt att värna om äganderätten. Det är många som har åsikter om den svenska modellen för brukande av skog. Drygt hälften av skogsmark ägs av 330 000 enskilda skogsägare, människor av kött och blod, gamla som unga, kvinnor som män - alla med en känsla och ansvar för sin egen skog. Globalt ser man ett tydligt samband mellan brist på enskilt ägande och skogar som skövlas. Att bruka skogen skapar sysselsättning och gör det möjligt att bo, verka och leva på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmän miljö- och naturvård Äganderätten är en viktig tradition och ett viktigt fundament för vår historiska rättstradition, men den hotas av organisationer som utan att behöva ta det ekonomiska ansvaret kräver inskränkningar i brukandet av skogen. Därför är det viktigt att äganderätten framhålls när det gäller intressekonflikter mellan olika särintressen, till exempel vid avverkningar och annat skogsbruk. Statens avsikt med anslaget för skötsel av skyddad skog är att bevara värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Detta är en ambition som ställer sig bakom, men partiet vill i detta läge öka fokus på skötsel framför en kraftig expansion. Det är ett eftersatt område där är det parti som budgeterar mest för detta ändamål. Däremot är vi mer återhållsamma än regeringen vad gäller att skapa nya naturreservat. Enligt oss kringskär dessa på många håll möjligheterna till ett aktivt jord- och skogsbruk. Det behövs en djupare analys av vad en kraftig utgiftsökning får för konsekvenser för skogsbruk, landsbygd och den befintliga skötseln av de skyddade områdena. Förutom att skötseln av skyddade områden riskerar att bli lidande kan en snabb expansion slå mot kommersiella initiativ i glesbygden. De kan också utgöra fredade zoner för skadedjur, vilket vi vet är ett stort problem för kringliggande fastigheter. Vi vill också framhålla att enligt internationell standard undantas drygt en fjärdedel av skog. Detta inkluderar formellt skyddade skogar, , lika mycket frivilliga avsättningar, , och därutöver lågproduktiv skog eller så kallade skogsimpediment. Med det synsättet är totala skogsareal , varav ca 4,9 miljoner är skogsimpediment. Andelen skog undantagen från skogsbruk och därmed avsatt för naturvård blir då av den totala skogsmarken i stället för vad regeringen anför om - allt enligt fakta från . Det faktum att har mycket välskötta skogar anser vi hänger samman med att vi i har engagerade, kunniga och arbetsamma skogsägare. Vi vill fortsatt stärka skogsägarens ställning gentemot andra näringsidkare som ibland missbrukar allemansrätten. Vår skogspolitik omfattar även åtgärder för att stimulera en ökad skogsröjning och minskad byråkrati i skogen, till exempel genom att öka möjligheten till dispens för dikning. Enligt oss är detta väl avvägda åtgärder som ökar skogens både värde och produktion.