bet · H101TU11 · 2014-03-05 00:00:00 — Det innebär att bilarna flyttar sig från en fil när bussen kommer för att sedan återgå till dubbla körfält. Motionärerna menar att om man med modern trafikstyrningsteknik ger busstrafiken en gräddfil när det är risk för köbildning ökar trafikkapaciteten utan att ge mer buller och avgaser. I yrkande 6 menar motionärerna att det behövs en översyn av gällande lagar m.m. för att utveckla kollektivtrafiken på landsbygden. I motionen framförs att en fungerande kollektivtrafik är viktig för alla dem som vill bo på landet och kunna pendla till arbete och skola. Motionärerna anser därför att det är nödvändigt att tågen stannar på landsbygdens stationer och att det finns en smart kombination mellan olika transportslag. I motionen anges att viktiga åtgärder exempelvis är att bygga bil- och cykelparkeringar vid bl.a. busshållplatser, underlätta för byabussar och smarta samåkningssystem, kombinera skoltrafiken med kollektivtrafiken och att informera. I motion 2013/14:T296 av (M) framförs att det bör göras en översyn av de lagar som reglerar kollektivtrafiken för att identifiera och avskaffa juridiska hinder för byabussystemet. I motionen anges att det i orter på landsbygden där befolkningen minskar blir allt svårare att få kollektivtrafiken att gå runt. Ett sätt att lösa problematiken är med s.k. byabussar. Det innebär att det lokala byalaget kör en buss på eget initiativ och vid behov. Det är ett smidigt sätt för orten att anpassa kollektivtrafiken utifrån egna behov. Motionären menar att det finns byalag runt om i landet som med framgång använder sig av byabussar. I motionen framförs att det finns juridiska hinder som gör det svårt att få systemet att fungera fullt ut bl.a. eftersom byabussen inte kan ta betalt av sina passagerare för tjänsten då det får till följd att chaufförerna i juridisk mening skulle räknas som yrkeschaufförer. I motion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 33 framförs att man bör underlätta för en ökad samåkning, inte minst i glesbygden och på landsbygden där underlaget för kollektivtrafik är begränsat. I dagens regelverk finns en otydlighet i fråga om hur lång omväg man får köra för att hämta upp eller släppa av en samåkningspassagerare utan att det klassas som yrkestrafik. För att få en väl fungerande kollektivtrafik som ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt är det viktigt att kollektivtrafiken anpassas till de förändringar som äger rum i samhället. Inte minst kommer klimatutmaningen och den ökade trängseln att öka efterfrågan på effektiva kollektivtrafiklösningar. Regeringen framhöll i propositionen Framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:35) att det behövs en ökad användning av ny teknik som energieffektivare fordon och transportmedel för att minska utsläppen av koldioxid från transportsektorn. Utskottet instämmer i detta och menar att användandet av ny teknik och nya kollektivtrafiksystem är angelägna frågor och kan vara viktiga medel för att påskynda övergången till ett samhälle med låga koldioxidutsläpp och mindre trängsel i städerna. Utskottet delar därför motionärernas syn på vikten av att utveckla och pröva nya transportsystem. I det sammanhanget vill utskottet lyfta fram att det pågår en rad utvecklingsprojekt för nya transportsystem. Utskottet har bl.a. fått information från X2AB som driver ett BRT-projekt tillsammans med /trafikförvaltningen, Skånetrafiken, och Karlstadsbuss. Projektet är i full gång med att få till stånd demonstrationsanläggningar i , , och . Målet för projektet är att satsningarna i dessa fyra städer ska resultera i fullskaleanläggningar som blir integrerade delar av stadens kollektivtrafiksystem och stadsutveckling. När det gäller motionsförslagen om kollektivtrafik i glesbygden vill utskottet framhålla att en väl utbyggd kollektivtrafik är nödvändig för att människor ska ha en god tillgänglighet. I proposition 2009/10:200 Ny kollektivtrafiklag konstateras att det i utpräglade glesbygder finns ett relativt litet utbud av allmän kollektivtrafik medan den särskilda kollektivtrafiken kan vara relativt omfattande i förhållande till befolkningen. Det klargörs vidare i propositionen att det därför behövs en väl fungerande samordning av olika sorters kollektivtrafik för att utnyttja offentliga medel optimalt i syfte att skapa tillgänglighet. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag om s.k. byabussar och välkomnade då projektet i Kölsillre som ett initiativ till att öka tillgängligheten i glesbygden. I motionerna 2013/14:T296 (M) och 2013/14:T526 (MP) yrkande 33 framförs att det finns hinder bl.a. i yrkeslagstiftningen som gör det svårt för byabussar att utvecklas. Utskottet vill i det sammanhanget nämna att yrkestrafiklagstiftningen i viss mån är en skyddslagstiftning och ska säkerställa att de personer som har yrkestrafiktillstånd eller taxiförarlegitimation faktiskt har de kunskaper om bl.a. rättsregler, tekniska normer, driftsförhållanden och trafiksäkerhet som krävs samt uppfyller medicinska krav. Vidare görs en lämplighetsprövning med avseende på yrkeskunnande och laglydnad. Utskottet kan också konstatera att kollektivtrafik måste uppfylla vissa krav och förutsättningar för att omfattas av kollektivtrafiklagen och EU:s kollektivtrafikförordning. Med anledning av motionsförslaget om skolskjuts kan utskottet konstatera att det är den regionala kollektivtrafikmyndigheten som ansvarar för kollektivtrafiken medan det är kommunen som ansvarar för skolskjutstrafiken. Utskottet vill återigen peka på att det i yrkestrafiklagstiftningen finns bestämmelser om yrkesmässig trafik och tillstånd som behövs för att utöva sådan. Utskottet anser att det finns mycket goda skäl för en sådan ordning. Utskottet vill dock lyfta fram att Trafikanalys fick i uppdrag att genomföra en förstudie om lagstiftningen för särskilda persontransporter. I sammanhanget används särskilda persontransporter för persontransporter och ersättning för persontransporter när det gäller bl.a. kommuners skyldighet att svara för vissa elevresor, riksfärdtjänst och färdtjänst. Det övergripande syftet med förstudien är att analysera om det finns sätt att förändra regleringen för särskilda persontransporter för att dels garantera de persongrupper det gäller en god tillgänglighet, dels ge bättre förutsättningar för kommuner och landsting att mer effektivt organisera särskilda persontransporter. Mot bakgrund av bl.a. pågående utvecklingsarbete avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6, 2013/14:T296 av (M) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 33. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om Gotlandstrafiken. Utskottet utgår från att den fortsatta beredningen av ett nytt avtal om Gotlandstrafiken kommer att utmynna i en färjetrafik som tillgodoser både näringslivets, resenärernas och miljöns behov av goda och hållbara transporter. Jämför reservation 9 (S, MP, V). Linjesjöfarten till och från har varit ett statligt åtagande . Syftet med regleringen är att trygga en tillfredsställande färjeförbindelse med året runt. har enligt sin instruktion till uppgift att ingå och ansvara för statens avtal om linjesjöfart till . Det görs genom att avtal ingås om att bedriva trafiken med de fartyg som utföraren själv har till sitt förfogande. har tilldelningen av avtal konkurrensutsatts. ingås ett koncessionsavtal, vilket innebär att det är utföraren som får biljettintäkterna från transportköparna och som tar den övervägande risken för minskade intäkter. var Rikstrafiken den myndighet som ansvarade för trafiken. ligger detta ansvar på . Sedan det statliga engagemanget inleddes har, med undantag för avtalsperioden –1997, operatörerna varit Rederiaktiebolaget och dess dotterbolag . Avtalsperioden för den nuvarande operatören är 2009–2015. Enligt uppgift från har verket och Destination enats om innehållet i ett korttidsavtal för färjetrafiken till och från . omfattar , dvs. Avtalet liknar i huvudsak det gällande avtalet som går ut . I motion 2013/14:T238 av m.fl. (MP) yrkas att regeringen ska garantera en långsiktigt hållbar färjetrafik mellan och fastlandet. Som skäl för yrkandet anges att färjetrafiken är livsnerven för möjligheter att fortleva och fortsätta att utvecklas som region. Person- och godstransporter till och från fastlandet är avhängiga av en pålitlig och väl fungerande färjetrafik då det är enda möjligheten till volymtransporter. I motionen anges att det är viktigt med anpassning till det befintliga logistiksystemet på och tider som möjliggör arbetspendling. Motionärerna framför att dagens Gotlandsfärjor har en stor miljö- och klimatpåverkan varför färjorna behöver energieffektiviseras och ställas om från fossilbränslen till förnybara bränslen. Ett alternativ kan vara statligt ägda färjor som drivs med förnybara bränslen. I motionen anges att ett sätt att minska utsläpp och biljettpriser är att köra några färjor långsammare. Motionärerna framhåller dock att det är viktigt att det även fortsättningsvis finns ett basutbud av snabbare båtar. I motion 2013/14:T244 framhåller (M) att regeringen även bör beakta behovet av goda kommunikationer. I motionen anges att det ska vara enkelt och inte alltför dyrt att resa till och från . Motionären menar att för att ska kunna utvecklas och växa i takt med övriga är stabila och långsiktiga lösningar en förutsättning. I motion 2013/14:T265 av m.fl. (V) yrkande 1 framförs att lägst dagens nivå i bastrafiken för den kommande avtalsperioden ska gälla i Gotlandstrafiken. I motionen anges att förutsättningarna att bo, leva och driva företag på har förbättrats tack vare övergången till moderna snabbfärjor som förkortat restiden och förbättrat tidtabellen. Motionärerna menar att trafiken under kommande avtalsperiod måste bygga på att Gotlandstrafiken ska främja öns regionala utveckling, vilket uppnås genom att trafiken har en god tillgänglighet när det gäller kapacitet, tidtabell, turlista och pris. I motion 2013/14:T463 av (S) framförs att grundläggande för en positiv utveckling av är tillgång till den bastrafik som finns . Motionären menar att trafiken måste vara snabb, säker och kostnadseffektiv och att resor mellan och , med rimlig vistelsetid i land, måste vara möjliga. I motionen anges att det är viktigt att hitta en lösning som minskar miljöbelastningen och som främjar kontinuerlig energieffektivisering. Motionären framför vidare att trafiksystemen ska innebära utvecklingsmöjligheter, möta de säsongsrelaterade resandeökningarna och ha långsiktigt stabila förutsättningar. I motion 2013/14:T498 av (S) framförs att Gotlandstrafiken även ska bygga på snabba, säkra och kostnadseffektiva kommunikationer på minst dagens nivå. I motionen anges att goda kommunikationer är avgörande för gotlänningarnas fortsatta möjlighet att utvecklas som region. Det är också viktigt för gotlänningarnas möjlighet till arbete och utbildning. Motionären menar vidare att det är lika viktigt för utvecklingen av fastlandet med den anknytningen. I motionen framförs att en sänkt hastighet för Gotlandsfärjorna skulle få stora konsekvenser för både län och . Upphandlingen av Gotlandstrafiken tas även upp i kommittémotion 2013/14:T517 yrkande 46 av m.fl. (S) som understryker att det ska vara enkelt att leva och bo på . Trafiksystemet måste vara långsiktigt stabilt, kunna möta säsongsrelaterade ökningar av resandet och innebära utvecklingsmöjligheter. I motionen anges att dagens bastrafik med två fastlandshamnar och konkurrenskraftig överfartshastighet är en bra utgångspunkt för det nya avtalet. Motionärerna menar att resor mellan och måste vara möjliga och prishöjningar måste hållas på en rimlig nivå för boende och godstransporter. Vidare anser motionärerna att den nya trafiken måste minska miljöbelastningen och arbeta med kontinuerlig energieffektivisering. För att kunna utvecklas och hävda sig i konkurrensen med resten av är beroende av väl fungerande förbindelser med fastlandet, såväl för gods som för resenärer. Utskottet vill därför framhålla att långsiktiga, stabila och miljömässigt hållbara avtal om Gotlandstrafiken är av avgörande betydelse för . Utskottet vill understryka att staten har ett fortsatt ansvar för att det finns sådana tillfredsställande transportmöjligheter till och från som ger möjligheter för ön att utvecklas. I infrastrukturpropositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) klargjorde regeringen att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgarna och näringslivet i regionen. I betänkandet Transportsystemets inriktning (bet. 2012/13: TU2) framhöll utskottet att präglas av beroendet av goda förbindelser med fastlandet, såväl för gods och den egna befolkningen som för turistflöden. Utskottet välkomnade även att en noggrann genomgång görs av olika alternativ och att tar sig tid att tillsammans med Region åstadkomma en bra lösning i frågan. I budgetpropositionen anges att regeringen anser att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgarna och näringslivet i regionen. I propositionen framhålls att det är viktigt att ingår ett avtal om trafik som är långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart. Statsrådet betonade återigen detta i sitt svar på en skriftlig fråga . Utskottet har tagit del av att anbud i den pågående upphandlingen av färjetrafik till och från skulle lämnas . har ännu inte meddelat något tilldelningsbeslut. I budgetpropositionen anges att med beaktande av trafikens betydelse för och mot bakgrund av den bristande konkurrensen i tidigare upphandlingar av färjetrafiken beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för statligt ägt tonnage för Gotlandstrafiken samt förbereda en anskaffning av tonnage. Vidare framhålls att i händelse av att inte kan teckna ett trafikavtal i samband med pågående upphandling kommer regeringen att fatta beslut om staten ska anskaffa tonnage. Uppdraget om statliga fartyg ska vid behov redovisas för regeringen . På bedrivs således ett arbete med regeringsuppdraget om statliga färjor för Gotlandstrafiken parallellt med upphandlingen av Gotlandstrafiken. Arbetet med reservalternativ måste pågå parallellt för att kunna garantera trafik . När det gäller det nya avtalet om Gotlandstrafiken har uppgett att det ska löpa . Trafiken ska gå året runt med i princip två dubbelturer per dag –och en dubbeltur –. I underlaget till upphandlingen som presenterade har inte trafiken reglerats i detalj utan ett antal minimikrav ställs på trafiken. Syftet är att det kan bli både bättre kvalitet och miljövänligare om anbudsgivarna själva kan presentera trafiklösningar. har dock ställt grundläggande krav på turtäthet och på maximal överfartstid. Kraven motsvarar dem som ställdes i den förra upphandlingen. Underlaget ger möjlighet till ett ändrat trafikupplägg för en mer flexibel tidtabell med anpassning till godslogistiken, goda möjligheter till över-dagen-resor till fastlandet även i fortsättningen med en vistelsetid och även en möjlighet till tidigare ankomst till . Mot denna bakgrund förutsätter utskottet att den fortsatta beredningen av ett nytt avtal om Gotlandstrafiken kommer att utmynna i en färjetrafik som tillgodoser både näringslivets, resenärernas och miljöns behov av goda, långsiktiga och hållbara transporter. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T238 av m.fl. (MP), 2013/14:T244 av (M), 2013/14:T265 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:T463 av (S), 2013/14:T498 av (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 46. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Upprivning av kollektivtrafiklagen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 1. För att få ett hållbart transportsystem med minskad klimatpåverkan måste andelen resor med kollektivtrafik öka. Ett ökat resande med kollektiva färdmedel kräver en utbyggd, tillgänglig, prisvärd och väl fungerande kollektivtrafik i ett sammanhållet transportsystem. Jag kan konstatera att regeringen tyvärr har valt en annan väg. I stället för att ha resenärerna som utgångspunkt har regeringen valt att fokusera på företagens rätt att etablera sig på marknaden. Jag vill framhålla att det har visat sig att de länder som lyckats bäst med att attrahera resenärer till kollektivtrafiken har ett system som innebär att det offentliga tar ett stort organisatoriskt och finansiellt ansvar medan själva utförandet kan bedrivas av olika aktörer. Det finns alltså inte några internationella exempel som stöder regeringens tes att en avreglerad kollektivtrafik ger fler aktörer, ett ökat trafikutbud och lägre priser. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag som river upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. Detta bör ge regeringen till känna som sin mening. Ökad kollektivtrafik, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:T524 av m.fl. (MP) samt 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 2. En ökning av kollektivtrafiken bidrar till att nå angelägna samhällsmål när det gäller miljö, sysselsättning, trafiksäkerhet och jämställdhet. En väl fungerande kollektivtrafik är en grundförutsättning för att klara både arbetspendling och resor och spelar även en mycket viktig roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan och minska trängsel, luftföroreningar och buller i storstadsregionerna. Kollektivtrafiken skapar alltså värden både för den som reser och för vårt samhälle. Därför arbetar en enad bransch mot målet att kollektivtrafikens marknadsandel ska fördubblas . Som ett mål på vägen dit ska antalet resor med kollektivtrafik fördubblas till 2020. Mot den bakgrunden anser vi att det är hög tid att även antar ett mål för att fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel av de motoriserade transporterna till 2020. För att det ska bli möjligt att öka kollektivtrafiken behöver kvaliteten höjas och kapaciteten öka inom kollektivtrafiken. Det ska, menar vi, alltid vara tryggt och bekvämt att resa kollektivt. Vi anser att åtgärder som främjar en ökad kollektivtrafik kan vara bl.a. en utbyggnad av tunnelbanan i , spårvagnsutbyggnad i större städer, västsvenska paketet, BRT-system, lättanvända biljettsystem, förbättrad städning av fordon, bättre reseinformation och möjlighet till digital uppkoppling m.m. Vad vi nu har anfört om att öka kollektivtrafikens andel av persontransporterna bör ge regeringen till känna som sin mening. Ökad kollektivtrafik, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:T524 av m.fl. (MP). En ökning av kollektivtrafiken bidrar till att nå angelägna samhällsmål när det gäller miljö, sysselsättning, trafiksäkerhet och jämställdhet. En väl fungerande kollektivtrafik är en grundförutsättning för att klara både arbetspendling och resor och spelar även en mycket viktig roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan och minska trängsel, luftföroreningar och buller i storstadsregionerna. Kollektivtrafiken skapar alltså värden både för den som reser och för vårt samhälle. Därför arbetar också en enad bransch mot målet att kollektivtrafikens marknadsandel ska fördubblas . Som ett mål på vägen dit arbetar branschen för att antalet resor med kollektivtrafik ska fördubblas till 2020. Jag välkomnar detta. Kollektivtrafiken måste öka. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en ny utredning som har till uppgift att skyndsamt ta fram konkreta förslag för att fördubbla kollektivtrafikens resandeandel samt antalet resor till 2020. Jag menar inte att det finns behov av någon mer omfattande utredning. Däremot behöver det genomföras en snabbutredning med en mer sammanfattande översyn, inte minst över effekter av olika styrmedel. Vad jag nu har anfört om att öka kollektivtrafikens marknadsandel bör ge regeringen till känna som sin mening. Biljettsystem m.m., punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 4 och 9 samt 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 8. Vi anser att kollektivtrafiken ska vara det enklaste, bekvämaste och billigaste sättet att resa. Vi menar därför att det är hög tid att underlätta för alla som reser kollektivt. Resenären ska, menar vi, uppleva att det är enkelt att planera en resa. För att uppnå detta krävs bl.a. ett förbättrat och gemensamt biljett- och betalsystem. upplever många resenärer att det är krångligt att boka och köpa biljetter eftersom olika operatörer har sina egna tidtabeller, rabattkort och säljställen. Vi anser därför att det ska finnas en nationellt samordnad biljettbokning där samtliga operatörer måste vara med. Vidare anser vi att det bör ställas krav på kollektivtrafikbranschens aktörer att enas om ett gemensamt betalsystem som fungerar för alla resenärer över hela landet. Vi vill framhålla att Utredningen om järnvägens organisation i sitt betänkande En enkel till framtiden? (SOU 2013:83, s. 230) föreslår att möjligheten att ålägga branschens aktörer att ansluta sig till Resplussystemet samt att t.ex. genom Samtrafiken och branschföreningen etablera en gemensam internetbaserad portal för information och biljettförsäljning bör utredas. Det skulle i så fall vara ett komplement till aktörernas egna system. Vi vill även peka på att om en operatörs buss eller tåg är försenat får man som resenär ofta inte istället ta en buss eller tåg som körs av ett konkurrerande bolag. finns ett samarbete för resenärernas bästa vid förseningar, men . Mot bakgrund av att branschen inte har lyckats få till ett samarbete på området menar vi att det behövs ett tillägg i kollektivtrafiklagen om detta. Vad vi har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Resandestatistik, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T376 av (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi vill framhålla vikten av tillgänglig och tillförlitlig resandestatistik. Statistiken är av betydelse inte minst som underlag vid statliga och regionala aktörers transportplanering. Resandestatistiken utgör enligt vår mening ett centralt underlag för planering av både drift och underhåll som större nyinvesteringar. Sådan statistik kan också behövas bl.a. vid dimensionering av taxi, parkeringar, affärsverksamheter osv. i anslutning till kollektivtrafikanläggningar. Vi anser därför att tågoperatörerna bör göra sin resandestatistik offentlig. Vi noterar i sammanhanget att det är betydligt enklare att ta del av resandestatestik när det gäller passagerarfartyg och flygtrafik. Vi vill även framhålla att utredningen om järnvägens organisation i sitt betänkande En enkel till framtiden? (SOU 2013:83, s. 196-198) har pekat på att det från flera håll har framförts att bristen på och tillgängligheten till statistik och även information från annan typ av uppföljning är ett betydande problem. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening.