bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — Eleverna får en gymnasieutbildning som innehåller gymnasiekurser med särskild fördjupning och breddning inom det ämne eller ämnesområde som utbildningarna avser. Parallellt med studierna i gymnasieskolan ska eleverna kunna läsa kurser vid ett universitet eller en högskola. har beviljat totalt 20 spetsutbildningar (10 utbildningar startade och 10 utbildningar ). Sista antagning är . ska även följa upp och utvärdera försöksverksamheten . Både vid beslut om deltagande och vid utvärdering och slutredovisning, som lämnas , ska samråd ske med . ämnen räknas upp i skollagen (10 kap. 4 §). Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska modersmål, för de elever som ska erbjudas sådan undervisning, och språkval finnas som ämnen. För varje ämne ska det finnas en kursplan (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. När det gäller mediekunskap har en särskild skolverksamhet för att nå målgruppen barn och unga. Myndigheten stöder lärare i bl.a. hem- och konsumentkunskap genom undervisningsmaterial och den skräddarsydda Skolwebben. Därutöver följer kontinuerligt upp barns, elevers och lärares it-användning och it-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Uppdraget redovisas till () . Senast redovisade uppdraget var (Rapport 386). Nästa gång uppdraget ska redovisas är . När det gäller simning innehåller läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) de övergripande målen och riktlinjerna för och kursplanerna för respektive ämne. I kursplanen för ämnet idrott och hälsa ingår olika former av vattenvana och simning i ämnets centrala innehåll från årskurs 1 till 9. Det är också en del i kunskapskravet för godkänt betyg i ämnet idrott och hälsa i årskurs 6 och 9. I läroplanen för förskolan tas barnens utveckling och lärande upp. Förskolan ska t.ex. sträva efter att varje barn utvecklar sin motorik, koordinationsförmåga och kroppsuppfattning samt förståelse för vikten av att värna om sin hälsa och sitt välbefinnande. Även om vattenvana och simning inte nämns specifikt i läroplanen finns det ändå exempel på kommuner och enskilda initiativtagare, t.ex. stiftelser och försäkringsbolag, som anordnar simundervisning för förskolor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har i uppdrag att samordna berörda myndigheters arbete för barns och ungas säkerhet när det gäller att motverka skador till följd av olycksfall. Inom ramen för samordningsuppdraget bildades barnsäkerhetsrådet. I rådet deltar elva myndigheter, bl.a. och . Rådet har antagit en verksamhetsplan där säkerhet i skolan (inklusive förskolan) är ett fokusområde med drunkning som ett prioriterat område. När det gäller utmaningar för duktiga elever konstaterar utskottet att det pågår en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildningar för såväl elever i årskurs 7–9 som elever i gymnasieskolan. Inom dessa utbildningar läser eleverna gymnasie- respektive högskolekurser. Med hänvisning till denna försöksverksamhet avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub569 (S) yrkande 15 och 2013/14:Ub571 (S) yrkande 16. När det gäller motionsyrkanden om undervisning i vissa ämnen vill utskottet peka på den möjlighet som finns att använda undervisningen i elevens val eller skolans val. När det gäller frågan om simundervisning i förskolan konstaterar utskottet att det finns exempel på kommuner och enskilda initiativtagare som anordnar simundervisning för förskolor. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:C280 (V) yrkande 14, 2013/14:Ub276 (S) yrkande 1, 2013/14:Ub304 (M), 2013/14:Ub506 (C), 2013/14:Ub543(S) och 2013/14:Ub565 (MP) yrkande 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvalitet, lokala styrelser, elevinflytande och studiero. Jämför reservationerna 43 (V), 44 (S), 45 (S, MP, V), 46 (S, MP), 47 (MP, V) och 48 (S). I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 14 anser motionärerna att bör få i uppdrag att bedriva utvecklingsarbete när det gäller att driva små skolor med hög kvalitet. Skolan är enligt motionärerna av stor betydelse för mindre orter på landsbygden. I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 34 vill motionärerna att erfarenheterna och resultaten i kommunala skolor med lokal styrelse noga ska dokumenteras och utvärderas för att se hur de kan utveckla andra kommunala skolor. I kommittémotion 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 28 menar motionärerna att elevernas möjlighet till organisering och inflytande behöver stärkas i gymnasieskolan. Motionärerna vill även att möjligheten att inrätta lokala styrelser med elevmajoritet i de kommunala gymnasieskolorna ska återinföras. I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 35 menar motionärerna att det krävs ett ökat elevinflytande i vardagen och en dialog i klassrummet om ska lyckas anpassa undervisningen till varje enskild elevs unika behov. Elever som är delaktiga och får ta ansvar skapar också en tryggare skola och en bra studiemiljö, enligt motionärerna. I kommittémotion 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 5 vill motionärerna att elevinflytandet i gymnasieskolan ska stärkas. Motionärerna anser att eleverna bör kunna ha inflytande över undervisningens organisering, att elevrepresentanter och elevskyddsombud ska ha rätt till utbildning och kompensatoriskt stöd för den undervisning de gått miste om under sin utbildning, och att skolan ska vara skyldig att tillhandahålla lokaler för elevernas och elevrepresentanternas möten och andra sammankomster. I motion 2013/14:Ub415 av (M) menar motionären att man bör överväga dels möjligheten att se över skollagen så att elevkårer får samma ställning som studentkårer har i högskolelagen (1992:1434), dels om elever kan få ett intyg för sitt engagemang i elevkåren. I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 29 vill motionärerna att det ska framgå av skollagen att elever, föräldrar och personal tillsammans ska utarbeta gemensamma ordningsregler. Bakgrund och gällande rätt Skollagen (2010:800) reglerar att varje huvudman inom skolväsendet systematiskt och kontinuerligt ska följa upp och utveckla utbildningen (4 kap. 3 §) och att detta arbete ska dokumenteras (4 kap. 6 §). Skolinspektionen har tillsyn över och svarar för kvalitetsgranskningen inom bl.a. skolväsendet. Det finns gemensamma bestämmelser om tillsynsmyndigheternas befogenheter vid tillsyn och bestämmelser om sanktioner mot både enskilda och offentliga huvudmän, t.ex. i form av vite. Ansvaret för statlig utvärdering och kvalitetsgranskning regleras också i lagen (26 kap.). har enligt sin instruktion (2009:1214) i uppgift att genom sin verksamhet främja att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för elever och vuxenstuderande. Det sägs även i instruktionen att ska följa upp och utvärdera skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och rapportera till regeringen i de frågor som dessa uppgifter kan ge upphov till. Försöksverksamheter med lokala styrelser i och den obligatoriska särskolan samt i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen inrättades 1996 respektive 1997. Avsikten var att de lokala styrelserna skulle besluta i vissa frågor som annars vilade på rektorn eller styrelsen för skolan. Eleverna eller deras vårdnadshavare skulle vara i majoritet. Försöket med lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasiet och den kommunala vuxenutbildningen avslutades men fortsatte inom och den obligatoriska särskolan och reglerades i förordningen (1996:605) om försöksverksamhet med lokala styrelser inom och den obligatoriska särskolan. skollag (2010:800) togs det in bestämmelser om att en kommun eller ett landsting får inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för (4 kap. 15 §). För att en lokal styrelse ska kunna fungera på ett för alla parter jämbördigt sätt föreslog regeringen att företrädarna för eleverna eller elevernas vårdnadshavare inte skulle få vara fler än övriga ledamöter (prop. 2009/10:165 s. 318). Så beslutade också (4 kap. 16 § skollagen). Enligt skollagen (4 kap. 9 §) ska barn och elever ges inflytande över utbildningen och fortlöpande stimuleras att aktivt ta del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. Elevernas ansvar och inflytande betonas även i läroplanerna. I skollagen regleras även ledighet och kompensation för elevföreträdare (4 kap. 11 §). Det följer också av arbetsmiljölagen (1977:1160) att en elev som har utsetts till elevskyddsombud ska få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Detsamma ska gälla en elev som har utsetts till elevrådsrepresentant eller som har ett annat uppdrag att företräda andra elever i frågor om utbildningen. Elevskyddsombud, elevrådsrepresentanter och andra elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget. skollag (1985:100) infördes en bestämmelse om att rektorer och lärare får ta ifrån en elev ett föremål om det används på ett störande sätt i skolverksamheten eller om det kan utgöra en fara för säkerheten i denna, och en bestämmelse som gjorde det möjligt att flytta en elev till en annan skola om detta var nödvändigt med hänsyn till övriga elevers rätt till trygghet och studiero (prop. 2006/07:69, bet. 2006/07:UbU13, rskr. 2006/07:183). Dessa regler fördes oförändrade över till den nya skollagen (2010:800) och kompletterades med ytterligare bestämmelser i ett eget kapitel om trygghet och studiero (5 kap.). Enligt skollag ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §). Ordningsregler ska finnas för varje skolenhet (5 kap. 5 §). De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Rektorn beslutar om ordningsregler. Rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande (5 kap. 6 §). Det får beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning och omhändertagande av föremål (5 kap. 7–23 §§). En sådan åtgärd får endast vidtas om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter. Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att utvärdera och lämna förslag till ytterligare åtgärder avseende skolornas arbete med elevernas trygghet och studiero (U 2014:B). Uppdraget ska slutredovisas . Av ett pressmeddelande från som utredningen tillsattes framgår att utredaren ska följa upp hur den nya skollagen har påverkat skolornas arbete med ordning. Skolornas ordningsregler och arbete för att förhindra ogiltig frånvaro ska kartläggas och förslag på åtgärder som kan bidra till mer ordning och reda i klassrummen ska presenteras. Med hänvisning till uppgift att främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och till bestämmelserna i skollagen om systematiskt kvalitetsarbete (4 kap.) och tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning av skolväsendet (26 kap.) avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub396 (V) yrkande 14. Utskottet har tidigare välkomnat att man i den nya skollagen införde möjligheten för en kommun eller ett landsting att inrätta lokala styrelser inom den del av skolväsendet som kommunen eller är huvudman för (bet. 2009/10:UbU21). Utskottet anser att bestämmelsen om styrelsens sammansättning är väl avvägd. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub569 (S) yrkande 34 och 2013/14:Ub571 (S) yrkande 28. Utskottet anser att de gällande bestämmelserna i skollagen ger goda förutsättningar för ett aktivt elevinflytande och menar att formerna för och organisationen av elevernas inflytande ytterst är en fråga för den enskilda skolan. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub395 (V) yrkande 5, 2013/14:Ub415 (M) och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 35. Utskottet vill inte föregripa resultatet av den utredning om skolornas arbete med elevernas trygghet och studiero som regeringen har tillsatt och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub569 (S) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en biblioteksstrategi, definition av skolbibliotek och bemanning av skolbibliotek. Jämför reservationerna 49 (S, MP), 50 (MP, V) och 51 (MP). I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 24 anför motionärerna att skollagen (2010:800) inte följs vad gäller bemanning av skolbiblioteken. Motionärerna föreslår att Kungl. får i uppdrag att ta fram en strategi som ska säkerställa att inga skolhuvudmän bryter mot lagen. I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 2 anför motionärerna att skolbiblioteken ska vara bemannade. Enligt skollagen ska alla elever ha tillgång till skolbibliotek. Motionärerna menar att det bör formuleras krav i skollagen på att alla skolbibliotek måste ha utbildade bibliotekarier. I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 13 anför motionärerna att det bör införas en tydlig definition i skollagen på vad som får kallas skolbibliotek. Bakgrund och gällande rätt Enligt skollagen (2010:800) och den nya bibliotekslagen (2013:801) ska alla skolor anordna sin verksamhet så att eleverna har tillgång till skolbibliotek. Till skillnad från tidigare gäller kravet om att elever ska ha tillgång till skolbibliotek dels för fler skolformer, dels för såväl offentliga som fristående skolor. Enligt skollagen (2 kap. 36 §) ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Det finns även en hänvisning till denna bestämmelse i 10 § bibliotekslagen. Kommunerna, landstingen, staten och i vissa fall enskilda är huvudmän och ansvarar för skolbibliotek. Enligt bibliotekslagen ska kommuner och landsting anta biblioteksplaner för sin verksamhet (17 och 18 §§). En biblioteksplan är ett redskap för att strukturerat och i samverkan ta till vara de biblioteksresurser som finns, skapa beredskap för framtidens krav och stimulera till utveckling. I propositionen om den nya bibliotekslagen (prop. 2012/13:147) konstaterar regeringen att utvärderingen av den tidigare bibliotekslagen visade att bristen på uppföljning av lagen sannolikt bidrog till stora standardskillnader, både vad gäller den kommunala biblioteksservicen och den regionala biblioteksverksamheten. Både behovet av mer samordning och behovet av uppföljning av biblioteksplanerna motiverade ett mer samlat arbete nationellt. Därför fick Kungl. i uppgift att tillsammans med den regionala biblioteksverksamheten och kommunerna följa upp hur biblioteksplanerna har utformats och hur de används (18 § bibliotekslagen). Uppdraget omfattar inte ett revisions- eller tillsynsansvar för det allmänna biblioteksväsendet. Genom förordningen (2008:1421) med instruktion för Kungl. ska ha en nationell överblick över biblioteksområdet och främja samverkan och utveckling inom området (5 §). nya instruktion står att Kungl. särskilt ska ansvara för den uppföljning som myndigheten ska göra tillsammans med de regionala biblioteksverksamheterna och kommunerna av hur de biblioteksplaner som kommuner och landsting antar i enlighet med bibliotekslagen (2013:801) har utformats och hur de används. Regeringen har i propositionen påpekat att man kommer att följa utvecklingen på området och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att samverkansuppdraget ska kunna bidra till en biblioteksverksamhet av hög kvalitet i hela landet. Bemanning och definition av skolbibliotek Varken i skollagen eller dess förarbeten finns något krav på bemanning av skolbiblioteken. Inte heller bibliotekslagen innehåller något sådant krav. I betänkandet om ny bibliotekslag (bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26) avstyrkte kulturutskottet motionsyrkanden om tillkännagivanden om krav på utbildad personal vid biblioteken. Utskottet hänvisade bl.a. till att folkbibliotekens verksamhet är ett kommunalt ansvar. Tillgången till skolbibliotek ska kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola (yttr. 2012/13:UbU4y). Enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165) ska organiseringen av skolbiblioteksverksamheten vara flexibel. En liten skola på landsbygden kan ha behov av att finna andra lösningar än en stor skola i en stor stad. Därför ska anordnandet av skolbibliotek kunna se olika ut utifrån skolornas eller elevernas olika behov och förutsättningar. Det finns ingen rättslig definition av skolbibliotek. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165) ges dock en förklaring till vad som vanligtvis brukar avses med begreppet skolbibliotek: en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Skolbiblioteken är en viktig pedagogisk resurs i skolan. Skolbibliotek är också ett stöd för eleverna i deras allt större behov av att kunna orientera sig i informationsflödet, att kunna granska och värdera information och att arbeta med problemlösning. Utskottet vill påminna om att relativt har antagit både en skollag och en bibliotekslag. I båda lagarna framgår att det ställs krav på att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Hur skolan konkret organiserar tillgången till skolbibliotek är emellertid en fråga för lokala bedömningar, enligt förarbetena. Utskottet ser inget behov av att ändra den gällande regleringen av skolbibliotek. När det gäller yrkandet om att Kungl. bör få i uppdrag att ta fram en strategi som ska se till att inga huvudmän bryter mot lagen vill utskottet anföra att Kungl. enligt gällande bestämmelser ska ha en nationell överblick över biblioteksområdet och främja samverkan och utveckling inom området. Utskottet anser att de efterfrågade åtgärderna ryms inom det uppdrag som Kungl. Utskottet står fast vid sina tidigare bedömningar vad det gäller bemanning och definition av skolbibliotek. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr339 (S) yrkande 24, 2013/14:Ub396 (V) yrkande 13 och 2013/14:Ub565 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell it-strategi för skolan och om undervisning i källkritik och etik på internet. Jämför reservationerna 52 (S) och 53 (V). I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 18 anförs att statens ansvar för arbetet med it i skolan måste tydliggöras i en nationell it-strategi för skolan. Motionärerna betonar vikten av att skolan överbryggar digitala klyftor och kompenserar för elevernas olika förutsättningar. I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 11 anförs att regeringen ska återkomma till med förslag på hur varje lärare och elev kan få tillgång till en dator och kunskap i källkritik. It-satsningar handlar enligt motionärerna både om infrastrukturen – datorer – och om kompetensen hos lärarna och eleverna. I motion 2013/14:Ju389 av (KD) yrkande 1 anförs att skolan bör undervisa i säkerhet och etik på internet, s.k. netikett, i syfte att undvika smutskastning på nätet och informera om riskerna förknippade med publicering av bilder och inlägg. Bakgrund och gällande rätt Den svenska skolan styrs bl.a. genom de nationella mål, riktlinjer och kunskapskrav som och regeringen har beslutat om i t.ex. skollagen och läroplanerna. och regeringen anger däremot inte hur dessa mål ska nås – det bestämmer skolhuvudmännen och skolorna själva. Enligt skollagen ska eleverna i samtliga skolformer utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning (8–13 kap.). Hur it-användningen ska integreras i pedagogiken är däremot en fråga för lärarna och skolhuvudmännen. I läroplanerna för (Lgr 11) respektive gymnasieskolan (Gy 11) förtydligas vikten av digital teknik som verktyg i undervisningen och lärandet. Enligt utskottets uppfattning (bet. 2011/12:UbU14) uttrycker läroplanerna en samlad nationell syn på it i skolan. Regeringen beslutade om en digital agenda för . Där framhålls att läroplanernas mål är att eleverna ska erhålla den digitala kompetens som behövs i dagens samhälle och att skolans huvudmän – kommuner och fristående aktörer – har ansvar för att läroplanerna följs. Regeringen påpekar att man ser positivt på att skolans huvudmän samverkar med andra berörda aktörer för att nå målet med god kvalitet i hela landet. har i uppdrag (U2008/8180/S) att främja utvecklingen och användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i förskolor, skolor och vuxenutbildning samt hos skolhuvudmän. ska i sitt arbete utgå från målgruppers olika behov och förutsättningar vid spridandet av kunskap om användandet och utformningen av bl.a. IKT i lärprocesser, digitala lärverktyg och lärande exempel inom området. Vidare ska bedöma verksamheters och huvudmäns utvecklingsbehov avseende IKT-användningen inom förskola, skola och vuxenutbildning och ge förslag på eventuella insatser. Särskilt ska lärarnas användning av IKT som ett pedagogiskt verktyg för att utveckla undervisningen belysas. Undersökningen genomförs i enkätform . redovisade den första undersökningen och den senaste . För att stärka lärarnas kompetens att använda it i undervisningen på ett genomtänkt sätt har kraven i högskoleförordningens (1993:100) examensbeskrivningar för lärarexamina förtydligats när det gäller lärarnas pedagogiska användning av modern teknik. Vidare erbjuder , som en del i sitt uppdrag att främja utvecklingen och användningen av it i skolan, kompetensutveckling i praktisk it för pedagoger och skolledare. Inom ramen för detta uppdrag arbetar också med att tillgängliggöra digitala lärresurser. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att verka för att det it-politiska målet i den digitala agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir. 2012:61). Utredningen – som tog namnet – presenterade sina resultat i delbetänkandet En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13). En av utredningens huvuduppgifter var att kommunicera den digitala agendan och dess innehåll. Ett av de tre huvudområden som utredningen har behandlat är digitaliseringens möjligheter inom skola och undervisning. Samtliga av utredningens förslag är fokuserade på grund- och gymnasieskolan eftersom man bedömer att förändringar här ger stora hävstångseffekter ur ett långsiktigt perspektiv. Regeringen avser att ta fram en nationell it-strategi för skolan (snabbprotokoll 2013/14:93, 7 §, anf. I redovisning av uppdraget (U2008/8180/S) att främja utvecklingen och användningen av IKT i förskolor, skolor och vuxenutbildning samt hos skolhuvudmän konstaterar man att efterhand som digitala medier blir vanligare i undervisningen, blir det också viktigare att kunna hantera och värdera dem kritiskt i undervisningen och lärandet.