bet · H101AU5 · 2014-03-13 00:00:00 — 2013/14:AU5 Arbetsmiljö I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet 50 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden . Yrkandena rör bl.a. frågor om arbetsgivarens ansvar för förebyggande arbetsmiljöarbete och rehabilitering och för företagshälsovård, skador och olycksfall i arbetet, kvinnors arbetsmiljö och arbetsmiljöforskning. Utskottets utgångspunkt är att förhållandena i arbetslivet ska vara sådana att alla människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Ett fungerande arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser är en viktig förutsättning för att nå detta mål. Det är även en förutsättning för att fler ska få möjlighet att träda in på arbetsmarknaden och färre slås ut. Ett väl utvecklat arbetsmiljöarbete och kunskap om arbetsmiljön är viktigt inte minst för att kunna möta den demografiska utvecklingen och det stundande generationsskiftet på arbetsmarknaden. Utskottet är positivt inställt till den arbetsmiljöpolitik regeringen bedriver inom ramen för den nationella handlingsplanen –2015. Utskottet föreslår i betänkandet att riktar fem tillkännagivanden till regeringen. Tre gäller skador och olyckor i arbetslivet, ett gäller kränkande särbehandling i arbetslivet och ett gäller arbetsmiljöforskning. Det första tillkännagivandet innebär att regeringen bör ta initiativ till att i dialog med arbetsmarknadens parter utforma en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Utskottet konstaterar att sedan införde en nollvision för dödsfall i trafiken har antalet dödsolyckor minskat kraftigt. Det måste enligt utskottets mening vara lika viktigt att skydda medborgarnas liv när de befinner sig på jobbet som när de befinner sig i trafiken. Det andra tillkännagivandet efterlyser att regeringen måste satsa mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall. Utskottet konstaterar att det utöver de som dör i arbetsolyckor finns ett stort antal andra dödsfall som är arbetsrelaterade. Det tredje tillkännagivandet innebär att regeringen bör ta initiativ till att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till och att myndigheten ska vara skyldig att registrera dessa. Utskottet pekar bl.a. på att ett aktuellt och växande problem är det stora mörkertal som antas finnas när det gäller arbetsskador som drabbar utländsk arbetskraft som tillfälligtvis arbetar i och som inte anmäls eller registreras. Det fjärde tillkännagivandet innebär att regeringen bör återkomma med förslag om hur mobbning och trakasserier i arbetslivet ska minska. Utskottet konstaterar att trakasserier i arbetslivet förutom det personliga lidandet för dem som drabbas kostar samhället mångmiljardbelopp i form av bl.a. uteblivna inkomster, sjukersättningar och vårdkostnader. Det femte tillkännagivandet innebär att regeringen bör tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. Utskottet anser att regeringens forskningspolitik inte säkerställer att tillräcklig forskning om arbetslivet bedrivs i . De fem tillkännagivandena innebär att motionerna 2013/14:Ub570 (S) yrkande 31, 2013/14:A202 (V) yrkandena 810 och 21, 2013/14:A307 (S) samt 2013/14:A409 (S) yrkandena 30 och 34 tillstyrks av utskottet. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 18 reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Sf379 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:A285 av (S). Reservation 1 (S, MP, V) Balans mellan arbete och fritid 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2013/14:A225 av (S). Reservation 2 (MP) 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2013/14:A227 av (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (V) Arbetsgivarens ansvar för företagshälsovård 2013/14:Sf213 av och (båda S) yrkande 1, 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:A241 av och (båda S), 2013/14:A320 av m.fl. (S), 2013/14:A346 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:A386 av Finn m.fl. (M). Reservation 4 (S, V) 2013/14:Sf219 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:Sf379 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 5 (S) Reservation 6 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att i dialog med arbetsmarknadens parter utforma en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 8. Insatser i syfte att minska arbetsrelaterade dödsfall tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen måste satsa mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 7 (M, FP, C, KD) Rapportering och registrering av tillbud och olyckor tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till och att myndigheten ska vara skyldig att registrera dessa. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 8 (M, FP, C, KD) Övriga frågor om skador och olycksfall i arbetslivet 2013/14:A226 av (S), 2013/14:A287 av (S) och 2013/14:A381 av (S). Risker vid ensamarbete, m.m. 2013/14:N229 av (M) yrkande 6, 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:A219 av och (båda S). Reservation 9 (V) Kränkande särbehandling i arbetslivet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag om hur mobbning och trakasserier i arbetslivet ska minska. 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 34 och 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 18, 2013/14:A250 av (FP), 2013/14:A377 av Finn och (båda M) och 2013/14:A379 av (C). Reservation 10 (V) Kunskap om och insatser för kvinnors arbetsmiljö 2013/14:A239 av (S), 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:A389 av m.fl. (S). Reservation 11 (S, MP, V) Forskning om sambandet mellan arbetstider och kvinnors hälsa 2013/14:A339 av m.fl. (S). Reservation 12 (MP, V) Arbetsmiljön inom vissa sektorer 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 19, 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 12, 2013/14:A204 av och (båda S) och 2013/14:A284 av och (båda S). Reservation 13 (MP) Reservation 14 (V) Lokala och regionala skyddsombud 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 13, 2013/14:A236 av (S) yrkandena 1–3 och 2013/14:A244 av och (båda S). Reservation 15 (S, MP, V) 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 33. Reservation 16 (S, MP, V) Sanktioner vid överträdelser av arbetsmiljöregler 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16. Reservation 17 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 31, 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 21, 2013/14:A307 av m.fl. (S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 30. Reservation 18 (M, FP, C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (M), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet 50 motionsyrkanden om arbetsmiljöfrågor från den allmänna motionstiden . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. under har arbetsmarknadsutskottet behandlat vissa arbetsmiljöfrågor i betänkande 2013/14:AU2 om budgeten på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Arbetsgivarens ansvar för förebyggande arbetsmiljöarbete och rehabilitering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förebyggande arbetsmiljöarbete, balans mellan arbete och fritid samt arbetsanpassning och rehabilitering. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (MP) och 3 (V). En arbetsgivare är enligt 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skyldig att vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. En utgångspunkt i det förebyggande arbetsmiljöarbetet ska vara att allt sådant som kan leda till ohälsa eller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken för ohälsa eller olycksfall undanröjs. Av 3 kap. 2 a § första och andra styckena arbetsmiljölagen framgår bl.a. att arbetsgivaren systematiskt ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren ska utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som föranleds av detta. Arbetsgivaren är också skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver dokumentera arbetsmiljön och arbetet med denna samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. har utfärdat en föreskrift (AFS 2001:1) om systematiskt arbetsmiljöarbete. Av 3 kap. 2 a § tredje stycket arbetsmiljölagen framgår att arbetsgivaren också ska se till att det i verksamheten finns arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet som är organiserad på lämpligt sätt för att arbetsgivaren ska fullgöra sina uppgifter enligt arbetsmiljölagen och 30 kap. socialförsäkringsbalken. har utfärdat en föreskrift (AFS 1994:1) om arbetsanpassning och rehabilitering. I 30 kap. socialförsäkringsbalken finns allmänna bestämmelser om rehabilitering och bestämmelser om rehabiliteringsplaner. Av 30 kap. 6 § framgår bl.a. att arbetsgivaren är skyldig att medverka till att den försäkrade arbetstagarens behov av rehabilitering ska kunna klarläggas och till att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Socialdemokraterna accepterar enligt motion 2013/14:Sf379 av m.fl. inte en utveckling där människor slås ut från arbetslivet på grund av sjukdom eller skada. Arbetslivet ska vara utformat så att människor orkar arbeta ett helt arbetsliv. Arbetsmiljöarbetet måste stärkas på alla nivåer – både förebyggande insatser och det systematiska arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och prioriteras (yrkande 6). (S) framhåller i motion 2013/14:A225 behovet av satsningar på arbetsmiljöfrågor. Motionären lyfter bl.a. fram att allt fler tjänstemän sjukskrivs på grund av arbetsrelaterad stress. (S) föreslår i motion 2013/14:A227 dels att arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar bör bli en del av lagen (1982:80) om anställningsskydd, LAS, (yrkande 1), dels att LAS måste blir tydligare, dvs. det ska framgå var arbetsgivarens ansvar upphör och samhällets ansvar börjar (yrkande 2). (S) lämnar i motion 2013/14:A285 förslag som rör dåliga arbetsmiljöer, arbetsrelaterad ohälsa och arbetsmiljöarbete och anser att det bör satsas mer på det förebyggande arbetet. konstaterar i motion 2013/14:Sf264 av m.fl. att arbetet för många människor är närvarande även . Möjligheten att genom elektroniska hjälpmedel ha tillgång till mejl, arbetsdokument, databaser och arbetsrelaterade nyheter riskerar alltför lätt att bli ett tvång att använda den tillgången. Partiet anser därför att man bör tillsätta en utredning som kan se över hur samhället kan stödja människors möjlighet att skapa balans mellan arbete och fritid (yrkande 7). anser enligt motion 2013/14:A202 av m.fl. att det förebyggande arbetets betydelse för att minska ohälsan inte kan överskattas. Arbetsgivarnas ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering behöver enligt partiet skärpas. Regeringen bör därför återkomma med förslag om ekonomiska sanktionsavgifter när det gäller ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering (yrkande 17). Utskottets utgångspunkt är att förhållandena i arbetslivet ska vara sådana att alla människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Ett fungerande arbetsmiljöarbete på alla arbetsplatser är en viktig förutsättning för att nå detta mål. Det är även en förutsättning för att fler ska få möjlighet att träda in på arbetsmarknaden och färre slås ut. Insatser inom arbetsmiljöområdet ska förebygga ohälsa och olycksfall och i övrigt skapa en god arbetsmiljö. Ett välutvecklat arbetsmiljöarbete och kunskap om arbetsmiljön är viktigt inte minst för att kunna möta den demografiska utvecklingen och det stundande generationsskiftet på arbetsmarknaden. pekar i sitt slutbetänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) på vikten av ökade insatser för att minska antalet personer som inte kan arbeta ett helt arbetsliv. Enligt utredningen, som presenterar ett antal förslag på områden där insatser bör ske, finns det behov av en bred och långsiktig satsning på arbetsmiljön. överlämnade regeringen skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan –2015 till (skr. 2009/10:248). behandlade skrivelsen (bet. 2010/11:AU3, rskr. 2010/11:187). Det huvudsakliga syftet med handlingsplanen är att peka i vilken riktning utvecklingen inom arbetsmiljöområdet bör gå och vilka områden som bör prioriteras för kommande insatser. En grundläggande utgångspunkt för den nationella handlingsplanen är att arbetsmiljön inte enbart ska ses som en källa till risker för individen, utan också visa på de positiva möjligheter som ligger i en bra arbetsmiljö. Enligt vad regeringen framförde i budgetpropositionen har halvtidsavstämningen av handlingsplanen visat att prioriteringarna i handlingsplanen fungerar väl. Handlingsplanen har också fungerat väl som styrinstrument. Regeringens bedömning var att handlingsplanen bör gälla under resterande period. Nya utmaningar och möjligheter inom arbetsmiljöområdet måste naturligtvis beaktas i det fortsatta arbetet. Utskottet ser över lag positivt på den nationella handlingsplan som regeringen har tagit fram och arbetar efter och välkomnar att den så långt fallit väl ut. På arbetsmiljöområdet är lagstiftning visserligen det huvudsakliga medlet för att slå fast de grundläggande kraven på arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Utskottet vill dock framhålla den betydelsefulla roll arbetsmarknadens parter har på området. Det är i det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter som arbetsvillkoren närmare utformas. Arbetsmarknadens parter har också en viktig roll genom möjligheterna att anpassa och komplettera lagstiftningen genom avtal. De har även betydelsefulla uppgifter när det gäller utbildning, informationsverksamhet, kunskapsbildning och kunskapsspridning. Ett förebyggande och systematiskt arbetsmiljöarbete bidrar till en bra arbetsmiljö som gynnar alla. Arbetsgivaren ansvarar för arbetsmiljön och ska se till att arbetsmiljöarbetet ingår naturligt i verksamheten. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete handlar om att i det dagliga arbetet uppmärksamma och ta hänsyn till alla förhållanden i arbetsmiljön som kan påverka de anställdas hälsa och säkerhet. Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening anmärkningsvärt att en framtagen kunskapsöversikt som beställt (Systematiskt arbetsmiljöarbete – syfte och inriktning, hinder och möjligheter i verksamhetsstyrningen, Rapport 2013:11) visar att alltför många arbetsgivare inte prioriterar arbetsmiljöarbetet. Forskarna bakom rapporten konstaterar att större arbetsgivare har goda rutiner för det förebyggande arbetsmiljöarbetet på pappret, men att brister uppkommer i den praktiska tillämpningen. Arbetsgivare ger inte chefer möjligheter att styra verksamheten mot säkrare arbetsplatser. En av rapportens slutsatser är att det är lättare att minska riskerna som rör olycksfall. Förklaringen är att dessa är mest märkbara och lättast att mäta. Det är svårare att nå resultat med det arbetsmiljöarbete som gäller de långt större riskerna i form av att arbetets organisering kan ge belastningsskador och stressrelaterad ohälsa, konstaterar forskarna. Fallstudier i rapporten visar hur långt olika branscher kommit med arbetsmiljöarbetet. Det är mot denna bakgrund enligt utskottets mening välkommet att genomför en treårig satsning på det förebyggande arbetsmiljöarbetet genom möten och workshoppar med bl.a. småföretag, en vägledning och webbverktyg. Myndighetens inspektioner kommer också genomgående att ha det förebyggande arbetet som tema. Utskottet anser det också vara välkommet att och inlett en gemensam informationskampanj med fokus på långsiktigt friska medarbetare och arbetsplatser. Kampanjen är tänkt att inspirera framför allt mindre företag och organisationer att satsa på förebyggande arbetsmiljöarbete. Basen i kampanjen är fyra nycklar till friska företag, som tagits fram av forskningsprojektet och framtid. Detta forskningsprojekt har arbetat gränsöverskridande för att identifiera faktorerna bakom friska företag, och samlat representanter för näringsliv, fackförbund, forskare från , och inom samt försäkringsbolag. I och informationskampanj ingår en ny webbplats, som utvecklats för att arbetsgivare ska kunna testa hur den egna arbetsplatsen mår. Utskottet är även i övrigt övertygat om att kunskapsspridning om arbetsmiljö i hela samhället är en central del av det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det är också ett prioriterat område i den nationella handlingsplanen. Utskottet välkomnar att regeringen som ett led i kunskapsspridning på arbetsmiljöområdet har ökat kunskapsspridningsuppdrag och att myndigheten har inrättat en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv, vilket utskottet återkommer till nedan. Utskottet ser positivt på att arbetsmiljöområdet i stort är föremål för nytänkande och att det präglas av ett synsätt där man inte bara ser risker utan även möjligheter. som systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön förbättras är det viktigt att arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad uppmärksammas och utvecklas. Utskottet är positivt inställt till regeringens arbetsmiljöpolitik som den kommer till uttryck i den nationella handlingsplanen och noterar att aktivt driver på för att utveckla det förebyggande och systematiska arbetsmiljöarbetet. Mot denna bakgrund finner inte utskottet att det finns något skäl att föreslå några initiativ på området. Utskottet anser vidare att frågan om arbetsanpassning och rehabilitering för arbetstagare som är i behov av sådant stöd är viktig. Det är inte bara viktigt för den enskilda arbetstagaren och arbetsplatsen, utan även för att upprätthålla goda förutsättningar för en väl fungerade arbetsmarknad och för samhället i stort. Enligt utskottet är det av central betydelse att det finns ett regelverk på området som syftar till att motverka långa och passiva sjukskrivningar och att personer hamnar i permanent utanförskap. Utskottet anser att den rådande ordningen för arbetsgivares ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering är väl avvägd och ändamålsenlig. Utskottet anser inte att ett system med ekonomiska sanktionsavgifter på detta område eller reglering i LAS skulle bidra till det syfte som regelverket på området bör ha. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 7, 2013/14:Sf379 (S) yrkande 6, 2013/14:A202 (V) yrkande 17, 2013/14:A225 (S), 2013/14:A227 (S) yrkandena 1 och 2 och 2013/14:A285 (S). Arbetsgivarens ansvar för företagshälsovård Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbetsgivarens ansvar för företagshälsovård. Jämför reservation 4 (S, V). Enligt 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Med företagshälsovård menas en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser och ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. Enligt 12 § föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) ska arbetsgivaren, när kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering, anlita företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån. När företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp anlitas ska den vara av tillräcklig omfattning samt ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för detta arbete. framför i motion 2013/14:A202 av m.fl. att alla arbetstagare bör ha tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård. Partiet anser att en väl fungerande företagshälsovård som bidrar till att stärka det systematiska förebyggande arbetsmiljöarbetet är av stor betydelse om vi ska orka arbeta fram till eller längre. Regeringen bör därför ta initiativ till att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare (yrkande 14). och (S) betonar i motion 2013/14:Sf213 yrkande 1 bl.a. vikten av att företagshälsovården omfattar många och att det förebyggande arbetsmiljöarbetet prioriteras. I motion 2013/14:A241 av och (S) efterlyses en bra kvalitetssäkrad företagshälsovård som finns nära arbetsplatserna, och motionärerna anser också att det bör övervägas om inte företagshälsovården ska vara obligatorisk för alla anställda. m.fl. (S) vill enligt motion 2013/14:A320 att regeringen återkommer med ett förslag om ett förtydligande av arbetsgivarnas ansvar att erbjuda sina anställda en kvalitetssäkrad företagshälsovård. I motion 2013/14:A346 av (S) föreslås dels att företagshälsovård bör bli obligatorisk på alla arbetsplatser (yrkande 1), dels att företagshälsovården bör kvalitetssäkras (yrkande 2). Finn m.fl. (M) pekar i motion 2013/14:A386 på möjligheten att se över förutsättningarna för ett fortsatt stöd av företagshälsovården i syfte att förbättra möjligheterna för en välfungerande utveckling av arbetsmiljön. Arbetsgivarens ansvar för att tillhandahålla företagshälsovård regleras förutom i arbetsmiljölagen även genom föreskrifter och allmänna råd som har utfärdats av . Verket har i sin instruktion uppdraget att följa och främja företagshälsovårdens utveckling. Frågor om företagshälsovård och dess omfattning har behandlats av utskottet , senast i betänkande 2012/13:AU11. Utskottet noterar att det av arbetsmiljöundersökningen Arbetsmiljön 2011 (Arbetsmiljöstatistik Rapport 2012:4), som genomförts av SCB på uppdrag av , framgår att ungefär två av tre kvinnor och män uppger att de har tillgång till företagshälsovård på sin arbetsplats. Det är ungefär i nivå med motsvarande rapport . Företagshälsovården tycks vara mer utbyggd i medelstora och stora företag än i små företag och jämförelsevis väl utbyggd i den offentliga sektorn. Inom olika typer av servicearbeten är tillgången till företagshälsovård mindre. Personer med en mer omfattande yrkesutbildning har i många fall en bättre tillgång till företagshälsovård än personer med kortare utbildningsbakgrund. Utskottet kan konstatera att en stor del av diskussionen har handlat om företagshälsovårdens roll och uppgifter i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Företagshälsovårdens roll i det hälsofrämjande och förebyggande arbetsmiljöarbetet har inte ägnats lika stor uppmärksamhet, vilket är att beklaga. Vikten av en fungerande och välutvecklad företagshälsovård lyfts fram i den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken. Enligt skrivelsen har förutsättningarna för företagshälsovården stärkts, vilket enligt utskottet är positivt. vill utskottet liksom regeringen understryka vikten av att företagshälsovårdens förebyggande roll även fortsättningsvis lyfts fram. På så sätt kan företagshälsovården utvecklas så att fler anställda och arbetsgivare får del av en väl fungerande och kompetent expertresurs. Behovet av en kompletterande expertresurs i arbetsmiljöfrågor är vanligtvis särskilt stort hos små och medelstora företag. Enligt utskottets uppfattning har arbetsgivaren en avgörande roll för utvecklingen genom att i sin upphandling av företagshälsovårdens tjänster påverka utbudet och inriktningen av verksamheten. Statens insatser bör främst inriktas på att främja företagshälsovårdens kvalitet, t.ex. genom en utveckling där utbildning inom företagshälsovårdens kunskapsområden ges vid universitet och högskolor.