bet · H101TU9 · 2014-03-07 00:00:00 — 2013/14:TU9 Trafiksäkerhet I betänkandet behandlar utskottet ett antal trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken med utgångspunkt från 86 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2013. Utskottet anser att det långsiktiga målet, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Utskottet vidhåller även att utgångspunkten för arbetet med trafiksäkerhet ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att enligt den preliminära statistiken är 2013 det år som har haft lägst antal dödsfall i vägtrafiken sedan . När det gäller trafiksäkerheten för barn betonar utskottet att detta är en viktig och ständigt aktuell fråga som ska vara högt prioriterad inom trafiksäkerhetsarbetet. Mot bakgrund av att alltför många människor omkommer eller skadas svårt i alkohol- och drogrelaterade vägtrafikolyckor framhåller utskottet vikten av att det på olika sätt vidtas kraftfulla åtgärder för att främja en hög nykterhet och eliminera förekomsten av alkohol i trafiken. Utskottet välkomnar även det arbete som har gjorts med simulatorutveckling för syntester och att de som har synfältsdefekter och som på grund av regelverket i de medicinska föreskrifterna om körkortskrav inte klarar dessa kommer att erbjudas möjlighet att prövas i simulatorn. Med anledning av motionsförslag om kommunikationsutrustning och körning föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med ett förslag till lagstiftning med skärpta regler mot viss mobilanvändning vid bilkörning. Med hänvisning till pågående och planerat berednings- och utvecklingsarbete avstyrker utskottet övriga motionsförslag och konstaterar att många av dem är, eller kommer att bli, tillgodosedda. I betänkandet finns totalt 21 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:T351 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 23. Reservation 1 (S) Ökad trafiksäkerhet vid körning Insatser mot alkohol vid bilkörning 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 85, 2013/14:So206 av m.fl. (V) yrkande 9, 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 42, 2013/14:T283 av (KD), 2013/14:T285 av (FP), 2013/14:T351 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2013/14:T361 av (S), 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 17 och 18 samt 2013/14:T530 av och (båda KD). Reservation 2 (S, MP) Reservation 3 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till lagstiftning med skärpta regler mot viss mobilanvändning vid bilkörning. 2013/14:T275 av (S) och 2013/14:T512 av (S) samt 2013/14:T439 av och (båda SD) och 2013/14:T443 av (C). Reservation 4 (M, FP, C, KD) 2013/14:T236 av m.fl. (S). Reservation 5 (S, V) 2013/14:T301 av och (båda M). 2013/14:T248 av (M), 2013/14:T251 av m.fl. (MP) och 2013/14:T520 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 6 (MP, V) 2013/14:T330 av (MP), 2013/14:T470 av och (båda S), 2013/14:T486 av m.fl. (S) och 2013/14:T502 av (S). Trafiksäkerhet vid förskolor och skolor 2013/14:T351 av m.fl. (FP) yrkande 2 och 2013/14:T359 av (S). Reservation 7 (S, MP, V) 2011/12:T356 av m.fl. (S) och 2013/14:T261 av (M). Reservation 8 (S, MP, V) 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkandena 7–9 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 9 (S) Vägräcken och mötesseparerade vägar 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 10 (S, SD) 2013/14:T525 av (SD). Reservation 11 (SD) 2013/14:T401 av och (båda M). 2013/14:T346 av (MP) och 2013/14:T457 av och (båda M). 2013/14:T241 av (M), 2013/14:T263 av (M), 2013/14:T287 av Boriana (M), 2013/14:T331 av (M), 2013/14:T332 av (M), 2013/14:T334 av och (båda M), 2013/14:T393 av (FP), 2013/14:T405 av (M), 2013/14:T456 av m.fl. (V), 2013/14:T460 av (KD), 2013/14:T482 av (S), 2013/14:T499 av (M), 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och 2013/14:T529 av (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 12 (S) Reservation 13 (V) 2013/14:T252 av (M), 2013/14:T372 av (S), 2013/14:T392 av (FP) och 2013/14:T407 av (S). Reservation 14 (S, MP, V) 2013/14:T472 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 15 (SD) Äldre och personer med synnedsättning 2013/14:T225 av och (båda S), 2013/14:T299 av (C) och 2013/14:T374 av de (M). Reservation 16 (S, MP) 2013/14:T201 av (KD), 2013/14:T222 av (M), 2013/14:T342 av (M) och 2013/14:T431 av (S). Reservation 17 (S, MP) Fordonsutrustning för ökad trafiksäkerhet 2013/14:T309 av och (båda S), 2013/14:T315 av och (båda S), 2013/14:T434 av (S), 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkandena 14 och 15, 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 41. Reservation 18 (S, MP, V) Bilfritt vid stora idrottsarrangemang 2013/14:T497 av (S). Reservation 19 (S, MP, V) 2013/14:T206 av m.fl. (SD). Reservation 20 (SD) Förbud mot färd på renhållningsfordon 2013/14:T513 av (S). 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 19. 2013/14:T322 av och (båda S). Reservation 21 (S, MP, V) 2013/14:T318 av i och (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 85 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden och en motion från den allmänna motionstiden . Förslagen rör olika trafiksäkerhetsfrågor inom vägtrafiken, bl.a. en översyn av nollvisionen, åtgärder mot alkohol vid bilkörning, användning av kommunikationsutrustning i fordon, reflexvästar och körkortsfrågor. Utskottet har i betänkandet Cykelfrågor (bet. 2013/14:TU10) behandlat ett antal motioner om olika cykelfrågor där även trafiksäkerhetsområdet berörs. Utskottet kommer vidare att behandla propositionen Utlämnande av körkort (prop. 2013/14:64) i ett separat betänkande (bet 2013/14:TU12). Utskottet kommer också att behandla infrastrukturrelaterade frågor i samband med behandlingen av regeringens aviserade skrivelse om åtgärdsplaneringen för transportsystemet 2014–2025. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mål och utgångspunkter för trafiksäkerheten. Det långsiktiga målet för trafiksäkerheten, nollvisionen, om att ingen ska dödas eller skadas allvarligt i trafiken ska bestå. Utskottet välkomnar den höga ambitionsnivå som finns i det fortsatta nollvisionsarbetet. Jämför reservation 1 (S). beslutade att godkänna ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet (nollvisionen) samt att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta (prop. 1996/97:137, bet. 1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Beslutet om nollvisionen, som fortfarande gäller, innebär inte att alla olyckor som leder till egendomsskador eller att alla lindriga personskador måste elimineras. I propositionen där nollvisionen föreslogs underströks att nollvisionen anger inriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet och att ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet bör vara delat mellan trafikanterna och de offentliga och privata organ som ansvarar för utformningen och driften av olika delar av vägransportsystemet samt de som ansvarar för olika stödsystem för en säker vägtrafik. Det betonades att systemutformarna alltid bör ha det yttersta ansvaret för vägtransportsystemets hela säkerhetsnivå men att trafikanterna liksom tidigare är skyldiga att visa hänsyn, omdöme och ansvar i trafiken och följa trafikreglerna. Vidare angavs att om trafikanterna inte tar sin del av ansvaret – på grund av exempelvis bristande kunskap, acceptans eller förmåga – eller om personskador uppstår eller riskerar att uppstå av andra orsaker, måste systemutformarna vidta ytterligare åtgärder i den mån detta krävs för att motverka att människor dödas eller skadas allvarligt i trafiken. har beslutat att det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet samt funktionsmålet tillgänglighet och hänsynsmålet säkerhet, miljö och hälsa. beslutade om en revidering av hänsynsmålet som innebär att den nya lydelsen är att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa (prop. 2012/13:1, bet 2012/123:TU1, rskr. 2012/13:118). har fastställt ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som anger att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Detta innebär en minskning till högst 220 omkomna 2020 då man utgår från ett medelvärde –2008. I Europeiska kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för trafiksäkerhet: politiska riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020 (KOM (2010) 389) anges mål och principer för trafiksäkerheten inom EU. EU har genom att anta ett mål om en halvering av det totala antalet döda i vägtrafiken slagit fast en hög ambition för sitt trafiksäkerhetsarbete. För att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och få en mer enhetlig säkerhetsnivå i hela EU bör varje medlemsstat fastställa egna nationella mål. Enligt kommissionen ska medlemsstaterna uppmuntras att med sina nationella trafiksäkerhetsstrategier bidra till det gemensamma målet, med beaktande av deras individuella situation, behov och förhållanden. and (Irtad), som tillhör , gör en internationell sammanställning av uppgifter för olika länder om antalet trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. hade , exklusive självmord, i genomsnitt 3,1 trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. Detta innebär att tillhör de länder som har de lägsta andelarna omkomna i vägtrafiken bland de studerade länderna. Motsvarande genomsnitt för EU-länderna var 5,5 trafikdödade . hade , exklusive självmord, i genomsnitt 2,7 trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer (baseras på preliminär statistik). Det finns ännu inte någon redovisning av uppgifter för de övriga länderna som visar utvecklingen av antalet omkomna i vägtrafiken . Diagram 1 Omkomna i vägtrafiken per 100 000 invånare * * För finns även uppgifter . Enligt preliminära uppgifter från Transportstyrelsen har antalet omkomna inom vägtrafiken fortsatt att minska och uppgick till 264 personer, vilket är den lägsta siffran sedan . Som jämförelse uppgick antalet omkomna till 286 personer. Av dem som omkom i vägtrafiken var tre fjärdedelar män och en fjärdedel kvinnor. På lite är det framför allt kommunernas insatser i infrastrukturen och lägre fordonshastigheter i tätbebyggt område som förklarar den positiva utvecklingen när det gäller det minskade antalet omkomna. Utvecklingen för olika trafikantgrupper, olyckstyper och färdsätt följer det mönster som har förutsetts i det analysarbete som görs i förhållande till nollvisionen. Antalet omkomna i bil fortsätter att sjunka, medan det går trögare för exempelvis motorcyklister. Som framgår av diagrammet nedan har utvecklingen i de nordiska länderna varit positiv med allt färre dödade i vägtrafiken. De preliminära uppgifterna visar dock att till skillnad från i ökade antalet dödade i vägtrafikolyckor i , och . Diagram 2 Omkomna i vägtrafikolyckor i –2013 (rullande tolvmånadersvärden) Utvecklingen när det gäller dem som skadas allvarligt i vägtrafiken i går dock inte i samma positiva riktning som när det gäller antalet omkomna. Antalet personer som skadades allvarligt i vägtrafiken uppgick till 4 681. Detta innebär att antalet personer som skadades allvarligt i trafiken ökade . Som jämförelse uppgick antalet allvarligt skadade till 4 433. Enligt Transportstyrelsen beror hela den 6-procentiga ökningen på att fler cyklister skadats allvarligt. Det kan noteras att nästan hälften () av alla allvarligt skadade i vägtrafiken är cyklister. Antalet omkomna cyklister minskade dock betydligt , från 28 till 15. omkom 43 fotgängare, varav 22 personer var eller äldre. Nio av de omkomna fotgängarna blev påkörda på ett övergångsställe och sex av dessa var . Antalet omkomna barn, liksom svårt skadade, fortsätter att sjunka. omkom elva barn, 0–, vilket innebär en minskning jämfört med . Enligt tydliggör utvecklingen av antalet allvarligt skadade att oskyddade trafikanter, särskilt cyklister, måste prioriteras. Det är också uppenbart att detta avser i första hand cyklister i singelolyckor. Diagram 3 Antalet omkomna per trafikantgrupp 2004–2013 * Exkl. självmord , ** 2013 prel. uppgifter Som helhet kan sägas att den allmänna säkerhetsutvecklingen följer den trend och det mönster som och andra aktörer har förutsett i sin översyn av etappmålet 2020 och som redovisas i en analysrapport . Enligt kommer det nuvarande nationella etappmålet på högst 220 omkomna 2020 att uppnås långt . Däremot är det svårare att uppnå EU-målet om en halvering av utfall, dvs. högst 133 omkomna 2020. m.fl. (FP) pekar i motion 2013/14:T351 på att det är beslutade att nollvisionen ska gälla för vägtrafiken i (yrkande 7). Nollvisionen utgår från att olyckor inte alltid kan förhindras eftersom människor ibland gör misstag och att vägar och fordon därför måste utformas så att misstagen inte leder till döden eller allvarliga personskador. Risken för att olyckor ska inträffa minskar om trafikanterna får ökad insikt om vikten av ett säkert beteende i trafiken. Mot bakgrund av att människoliv skördas trots vidtagna åtgärder framhåller motionärerna vikten av att fortsätta ansträngningarna för att uppnå nollvisionen. m.fl. (S) anför i kommittémotion 2013/14:T517 att nollvisionen har varit en framgångsrik strategi för att stärka trafiksäkerhetsarbetet och att tillhör de länder i världen som har lägst andel trafikdödade. Antalet dödade och svårt skadade i trafiken minskar dock inte lika mycket som . I motionen framhålls att ett fortsatt aktivt arbete i kan driva på utvecklingen i andra delar av världen. FN och EU har tagit inspiration av nollvisionen. Utifrån detta föreslås en nystart för nollvisionen (yrkande 16). I motionen anges vidare att intelligenta transportsystem (ITS) kraftigt kan bidra till ökad framkomlighet, bättre miljö och ökad trafiksäkerhet. bör bli ett ledande land inom ITS och detta ligger helt i linje med nollvisionen och målsättningarna om att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Enligt motionärerna är det även prioriterat att ny väginfrastruktur förbereds för ITS och att påskyndar introduktionen av fordon som kan kommunicera med varandra om trafikinformation. Därför påtalas att bör bli ett ledande land när det gäller ITS (yrkande 23). Till det övergripande målet för transportpolitiken finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. Utskottet vill nu liksom tidigare framhålla att detta är grundläggande för arbetet med trafiksäkerhet och att utgångspunkten ska vara att vägtransportsystemet ska vara utformat så att det tar hänsyn till att människor begår misstag som det är viktigt att trafikanternas eget ansvar lyfts fram. Den preliminära officiella statistiken visar att antalet dödade i vägtrafiken uppgick till 264. Detta innebär att det har skett en minskning jämfört med , då 286 människor omkom, och att utvecklingen är fortsatt positiv. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att sett är 2013 det år som har haft lägst antal dödsfall i vägtrafiken sedan . Utifrån ett skattat värde ökade dock antalet allvarligt skadade personer i vägtrafiken jämfört med och uppgick därmed till 4 681 personer. Utskottet vill utifrån detta framhålla vikten av att upprätthålla en fortsatt hög ambitionsnivå och att insatserna för att förbättra trafiksäkerheten tydligt fokuserar på att också minska antalet allvarligt skadade. fastställde 2009 det nuvarande etappmålet om högst 220 trafikdöda och detta etappmål ska ses över 2016. Enligt Transportstyrelsens bedömning kommer etappmålet om högst 220 omkomna i trafiken 2020 sannolikt att kunna nås och detta är ett resultat av ett långsiktigt och systematiskt arbete av många aktörer som lett till den gynnsamma trafiksäkerhetsutvecklingen i . Utskottet kan konstatera att till de åtgärder som har vidtagits och som kan förklara minskningen hör bl.a. den kontinuerliga utbyggnaden av mötesfria vägar, säkrare fordon, sänkta hastigheter och kommunernas arbete med att förbättra trafikmiljön i tätorterna. Utskottet vill vidare uppmärksamma vikten av de kontinuerliga uppföljningar som genomförs för att uppnå trafiksäkerhetsmålen. I uppföljningen och bedömningen av hur trafiksäkerheten utvecklas används olika indikatorer. Till de indikatorer som har utvecklats i den takt som krävs för måluppfyllelse hör nykter trafik, bältesanvändning, säkra personbilar, säkra motorcyklar samt säkra statliga vägar. Utskottet kan konstatera att hastighetsefterlevnad och hjälmanvändning är indikatorer som inte har utvecklats i den takt som krävs för måluppfyllelse. När det gäller arbetet för att nå målet om maximalt 220 omkomna 2020 är den myndighet som har den samordnande funktionen. I detta ingår att bidrar med erfarenhet, kunskapsunderlag, nya arbetssätt och åtgärdsprogram samt deltar i planering. För att kunna uppnå målen görs också betydande och angelägna insatser av andra aktörer som kommuner, länsstyrelser, andra myndigheter, näringsliv och nationella och internationella organisationer som samverkar och bidrar på olika sätt. Som en viktig del i arbetet med att kontinuerligt utveckla trafiksäkerheten hör att bjuder in beslutsfattare, företag och organisationer till en resultatkonferens om trafiksäkerhet. Vid dessa resultatkonferenser presenteras den senaste kunskapen och informationen om trafiksäkerhetsläget i . Vid nästkommande resultatkonferens, som kommer att hållas , kommer frågor att tas upp om bl.a. huruvida arbetet mot målen 2020 sker i rätt takt, en ny strategi för säker cykling, exempel på trafiksäkerhetsrevision samt pågående forskning och utveckling för ökad fordons- och trafiksäkerhet. Utskottet påminner om att regeringen presenterade propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). I propositionen redovisar regeringen sina utgångspunkter för den fortsatta utvecklingen av politiken på transportområdet och pekar i detta sammanhang på att mål om trafiksäkerhet ska beaktas i utvecklingen av transportsystemet –2025. När det gäller ökad säkerhet i transportsystemet anges att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till nollvisionen, dvs. att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor, och att det krävs fortsatta insatser på bred front för att öka trafiksäkerheten inom vägtrafiken. Vad gäller motionsförslaget om att bör bli ett ledande land när det gäller ITS vill utskottet påminna om att beslutade om en ny lag om intelligenta transportsystem (ITS) vid vägtransporter (prop. 2012/13:138, bet. 2012/13:TU14, rskr. 2012/13:226). Den nya lagen gäller fr.o.m. . Lagen är en ramlag och innebär att och rådets direktiv /40 av om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (ITS-direktivet) genomförs i svensk rätt. Lagen gäller för informations- och kommunikationsteknik och för tillhandahållande av tjänster med sådan teknik som syftar till att fungera gränsöverskridande inom Europeiska unionen. Det är fråga om teknik och tjänster som avser användning av väg-, vägtrafik- och resedata, trafikledning och hantering av godstransporter, stöd för trafiksäkerhet och skydd av transporter samt samverkan mellan fordon och transportinfrastruktur. Utskottet vill slutligen hänvisa till att utskottet i beredningen av ärendet konstaterade att regeringens förslag var väl avvägt liksom nödvändigt att genomföra. Utskottet betonade vidare att ITS kan bidra till att skapa bättre möjligheter att använda transportsystemet på ett effektivt sätt, t.ex. genom att förbättra möjligheterna att välja bästa transportsätt, öka tillgängligheten och komforten, höja trafiksäkerheten och minska klimatpåverkan. Mot bakgrund av vad som här anförts kan motionsförslagen förutsättas kunna bli helt eller delvis tillgodosedda varför utskottet avstyrker motionerna 2013/14:T351 (FP) yrkande 7 och 2013/14:T517 (S) yrkandena 16 och 23. Insatser mot alkohol vid bilkörning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om alkolås och alkobommar i hamnar. Enligt utskottet är det viktigt med kraftfulla insatser för att eliminera förekomsten av alkohol i trafiken. Utskottet välkomnar därför att myndigheter, organisationer och teknikindustrin på olika sätt, såväl nationellt som internationellt, medverkar i insatserna för att öka nykterheten på vägarna. Jämför reservationerna 2 (S, MP) och 3 (V). Enligt 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott döms den för rattfylleri som för ett motordrivet fordon efter att ha förtärt alkoholhaltiga drycker i så stor mängd att alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgår till i blodet eller per liter i utandningsluften. Bestämmelsen bygger på presumtionen att ett fordon inte kan köras på ett betryggande sätt om föraren har de angivna alkoholvärdena. Någon prövning av förarens konkreta trafikfarlighet eller körförmåga behöver således inte göras. Som bevismedel för alkoholkoncentrationen används resultatet av ett alkoholutandningsprov eller ett blodprov. I omkom –2012 totalt 66 respektive 67 personer i vägtrafikolyckor där någon av de inblandade var alkoholpåverkad. Mer än 1 000 människor skadades svårt i alkohol- och drogrelaterade vägtrafikolyckor. Enligt statistik har ungefär en femtedel av de omkomna personbilsförarna alkohol i blodet medan hälften av singelolyckorna med dödlig utgång är alkoholrelaterade. Mer än var tredje ung förare som dödas i trafiken är onykter. Enligt beräkningar görs minst 15 000 bilresor per dag av alkoholpåverkade förare. Det motsvarar av trafiken. Enligt är en fjärdedel av dem som är med vid trafikolyckor beroende av alkohol eller andra droger. En onykter förare med i blodet löper omkring sju gånger större risk att dödas i en trafikolycka än en nykter förare. Den som har ett körkort som ska återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri har möjlighet att ansöka om ett körkort med villkor om alkolås i stället för att bli av med körkortet. Alkolåset är en teknisk anordning som är kopplad till bilens tändningssystem och gör att bilen inte går att starta om det finns alkohol i förarens utandningsluft. För att starta fordonet måste föraren blåsa i ett munstycke och utandningsluften kontrolleras. Om det finns alkohol i utandningsluften som motsvarar eller överstiger den lagliga gränsen går motorn inte att starta. finns ett permanent system för alkolås efter rattfylleri. För den som får körkort med villkor om alkolås krävs bl.a. att föraren även under färd måste blåsa vid slumpmässigt återkommande kontroller. Om det finns alkohol i utandningsluften registreras det i alkolåsets minnesfunktion. I kommittémotionerna 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 85, 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 42, 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 17 anförs att alkolås är ett effektivt verktyg för att minska rattfylleriet. I motionerna anförs vidare att den dåvarande socialdemokratiska regeringen ansökte om ett nationellt undantag i EU för att införa en lagstiftning om obligatoriskt alkolås i fordon. sade då nej, men EU har därefter fått en mer positiv inställning till alkolås.