bet · H101SkU17 · 2014-03-03 00:00:00 — Detta innebär att statliga inkomster från ett geografiskt område eller från en produktionsanläggning baserade på naturresurser inte ska kopplas till statliga utgifter i samma område. Om sådana kopplingar skulle införas skulle korrigeringar behöva göras till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystem eller via andra statliga budgetposter, vilket sammantaget skulle leda till vad näringsutskottet har betecknat som en svårgenomtränglig statlig budgethantering. instämmer i näringsutskottets bedömning och tillägger att den kommunala fastighetsavgiften på bostäder innebär att kommunerna har fått tillgång till en ny intäktskälla. Det finns ingen anledning att överväga att föra in nya fastighetstyper i systemet med fastighetsavgift. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att vindkraftsutbyggnaden behandlas på olika sätt i budgetarbetet, bl.a. genom de stödsystem som finns och genom att skapa planmässiga förutsättningar för utbyggnad. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 21 s. 40) konstaterar regeringen bl.a. att vindkraft ofta byggs ut i glest befolkade landsbygdsområden och därför kan bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. För att främja utbyggnaden av vindkraft har regeringen avsatt medel för marknadsintroduktion av vindkraft. När det gäller uttaget av fastighetsskatt för vattenkraftverk utgår utskottet från att regeringen följer upp hur förändringen kan komma att påverka elavtalen för den elintensiva basindustrin. Därmed avstyrker utskottet motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att vindkraftskooperativ inte ska uttagsbeskattas för medlemmars uttag av el till underpris för privat förbrukning. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I 22 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns bestämmelser om beskattning vid uttag av en tillgång eller en tjänst ur näringsverksamheten. Med uttag avses att den skattskyldige tillgodogör sig en tillgång från näringsverksamheten för privat bruk eller för överföring till en annan näringsverksamhet (22 kap. 2 § IL). Med uttag avses bl.a. också att den skattskyldige överlåter en tillgång utan ersättning eller mot en ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat (22 kap. 3 § IL). Uttag av en tillgång eller en tjänst ska behandlas som om den avyttras mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Det är detta som kallas uttagsbeskattning (22 kap. 7 § IL). Beskattning av uttag är inte begränsad till någon särskild företagsform eller typ av verksamhet. Regler som innebär undantag från uttagsbeskattning har införts för att vissa företagsombildningar som sker inom EU inte ska motverkas av skatteregler. Det är då inte fråga om definitiva skattelättnader, utan avsikten är att ombildningen inte ska utlösa en omedelbar beskattning när en näringsverksamhet fortsätter i en annan verksamhet. Fastighetsskatten för vindkraftverk är reducerad till av taxeringsvärdet i jämförelse med annan elproduktion som beskattas av taxeringsvärdet. Undantaget är vattenkraft där fastighetsskatt tas ut av taxeringsvärdet. Vid den allmänna fastighetstaxeringen 2013 beslutades om nya taxeringsvärden som gäller från . I motion 2013/14:Sk303 av och (båda S) begärs en översyn med anledning av att vindkraftsföreningar uttagsbeskattas för den del av elproduktionen som medlemmarna tillgodogör sig under marknadspris. I kommittémotion 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 5 anförs att i och med tolkning av lagstiftningen har utvecklingen av den kooperativt ägda vindkraften i avtagit. El från vindkraftskooperativen bör betraktas som ett marknadspris och alltså inte omfattas av uttagsskatt, eller så bör uttagsskattens negativa effekter för vindkraftskooperativ neutraliseras. I kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att den nuvarande modellen för beskattning av vindkraftskooperativ är skadlig för vindkraftsutbyggnaden. Vindkraftskooperativen ska uttagsbeskattas utifrån sina verkliga kostnader. Uttagsbeskattning har funnits i svensk rätt och är ett nödvändigt inslag i skattesystemet för att upprätthålla systemets grundläggande funktion att finansiera det allmännas åtaganden och välfärden. Utan uttagsbeskattning skulle ägare till företag kunna ta ut hela eller delar av värdet av det egna företagets produktion för sin privata konsumtion och därigenom undvika beskattning av företagets inkomster. Juridiska personer dubbelbeskattas i ekonomisk mening genom att inkomsterna först beskattas i den juridiska personen med 22 procents bolagsskatt och hos ägaren som beskattas för utdelning eller den lägre skattesats som gäller för utdelning av onoterade andelar () och utdelning upp till viss nivå i fåmansbolag (). Kooperativa föreningar är till skillnad från andra juridiska personer enkelbeskattade. I en konsumentkooperativ verksamhet blir skattebelastningen ungefär hälften av skattebelastningen för andra företagsformer. En slopad uttagsbeskattning av en förening för medlemmarnas privata elförbrukning skulle öppna en möjlighet till inkomstskattefrihet för elproduktion som drivs i form av en kooperativ förening. Detta skulle innebära ett långtgående avsteg från det neutralitets- och likformighetstänkande som har varit utgångspunkten för skattereformen. Det skulle dessutom ur ett EU-perspektiv bli problematiskt från statsstödssynpunkt. Undantag från uttagsbeskattning är av denna anledning inte en framkomlig väg i den mån vindkraftsproducerad el ska ges ytterligare samhälleligt stöd utöver det som redan ges för framställning av förnybar energi via systemet med elcertifikat. Utskottet har tidigare uppmärksammat den komplexa prisbilden för el. Marknadspriset på el varierar starkt , och det pris som elkonsumenterna betalar är beroende av individuella avtal med leverantörerna. Problemet med att vid uttagsbeskattning fastställa ett rimligt pris när förhållandena är sådana att något bestämt marknadspris inte kan fixeras uppmärksammades 1998 i samband med att nya skatteregler vid omstrukturering av företag antogs (prop. 1998/99:15 s. 293). Enligt motivuttalandet får man då nöja sig med en uppskattning av ett intervall inom vilket marknadspriset rimligen bör ligga. Vid uttagsbeskattning bör tillgången anses ha avyttrats till det lägsta pris som kan anses ligga i intervallet. Redan gällande rätt innehåller följaktligen riktlinjer för värderingen när ett bestämt marknadspris inte kan läggas till grund för uttagsbeskattningen. Det är en fråga för rättstillämpningen att avgöra hur priset ska bestämmas utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall. Utskottet följer utvecklingen i rättspraxis och vill också nämna att har gått ut med viss information i frågan, senast i en skrivelse . Allmän fastighetstaxering av vattenkraftverk och andra elproduktionsenheter sker och kan innebära såväl höjningar som sänkningar av taxeringsvärdena. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ett nytt tillkännagivande till regeringen om införande av tonnageskatt. Jämför reservation 7 (S, SD, V). infördes ett nytt sjöfartsstöd som omfattar lastfartyg och passagerarfartyg i internationell trafik (prop. 2000/01:127, bet. 2001/02: TU3, rskr. 2001/02:2). Sjöfartsstödet ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras med ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Skatteutgiften – dvs. samhällets stöd i form av skattelättnader som avviker från en likformig beskattning – beräknas för sjöfartsstödet uppgå till 2011. Syftet med sjöfartsstödet är att ge den svenska sjöfartsnäringen konkurrensvillkor som är likvärdiga med konkurrensvillkoren för andra EU-länders handelsflottor. Många länder har infört tonnageskatt, som innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygets nettodräktighet. Tonnaget anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga. Motionsyrkanden om att införa tonnageskatt i avslogs fram av vid återkommande tillfällen. hänvisade till – förutom principerna bakom skattereformen – att befintligt rederistöd i form av statligt stöd redan lämnas till arbetsgivaren för att ge kompensation för kostnader för skatt och sociala avgifter. Mot bakgrund av att allt fler EU-länder har infört tonnageskatt beslutade , i ett tillkännagivande till regeringen , med anledning av motioner från företrädare för sex av sju partier att det var angeläget att utreda frågan (bet. 2003/04:SkU21). tillkallade den dåvarande regeringen en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett system med tonnageskatt. Utredaren lämnade betänkandet Tonnageskatt (SOU 2006:20) med ett förslag på hur en tonnagebeskattning av fartyg skulle kunna genomföras. Under fortsatta beredning av utredningsförslaget aktualiserades vissa frågor som borde beredas vidare, bl.a. för att få en klarare bild av de offentligfinansiella effekterna av ett tonnageskattesystem. togs frågan på nytt upp i skatteutskottet med anledning av motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet uttalade att det var olyckligt att beredningen hade dragit ut och betonade intresset av att frågan kunde få en snabb lösning (bet. 2006/07:SkU11). beslutade om ett nytt tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad utskottet anfört (rskr. 2006/07:115). Utredningen om sjöfartens konkurrensförutsättningar lämnade sitt betänkande (SOU 2010:73). Vid beredningen av betänkande Tonnageskatt (SOU 2006:20) framkom att både utredningens analys och de förslag som lagts fram på grundval av analysen var bristfälliga. Beslutsunderlaget liksom utredningens förslag bedömdes därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. Frågan om tonnageskatt måste analyseras i ett bredare perspektiv där även övriga stöd för sjöfarten beaktas. Avskrivningsreglerna har dessutom gjort att branschen har byggt upp stora latenta skatteskulder genom överavskrivningar på fartyg. Den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfarten får inte utformas så att andra branscher missgynnas. Även sjöfartens konkurrenssituation kan i detta sammanhang behöva belysas ytterligare. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6). En särskild utredare ska analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i . I detta sammanhang ska utredaren även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Regeringens målsättning är att , i ett internationellt perspektiv, ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Utredaren ska lämna förslag till ett heltäckande system för tonnageskatt. Uppdraget ska ses mot bakgrund av den ökade internationella konkurrensen på sjöfartsområdet och att antalet svenskflaggade fartyg har minskat . Syftet är att öka andelen svenskflaggade fartyg i den svenska handelsflottan. Den svenska sjöfartsnäringen är skattemässigt gynnad och erhåller ett omfattande sjöfartsstöd. Utredaren ska därför analysera frågan om tonnageskatt i ett bredare perspektiv och vid utformandet av förslagen beakta andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen och även i den utsträckning det befinns nödvändigt lämna förslag till ändringar av befintliga stöd för sjöfartsnäringen. En utgångspunkt bör vara att sjöfartsstödet i grunden ska vara oförändrat. Utredaren ska göra en konsekvensanalys och särskilt uppmärksamma vilken inverkan den samlade effekten av sjöfartsstödet och de skattevillkor som gäller för sjöfartsnäringen har på andra branscher. Det är angeläget att en ny stödordning inte snedvrider konkurrensen inom transportsektorn eller andra branscher. Utredaren ska redovisa uppdraget . I motionerna 2013/14:Sk234 av (M), 2013/14:T352 av m.fl. (FP) yrkande 4, 2013/14:T476 av i och (båda S) yrkande 3 och i kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 45 påtalas vikten av att regeringens arbete med att införa en tonnageskatt genomförs mycket skyndsamt. Ett förslag om tonnageskatt bör läggas fram . I motion 2013/14:T217 av m.fl. (MP) yrkande 7 föreslås att Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen även ska titta på hur den kan kombineras med en omställningsfond för klimat och miljö. För att lösa problemen med rederiers obeskattade reserver och latenta skatteskulder kan hela eller delar av den latenta skatteskulden placeras i en innovationsfond för forskning och utveckling om sjöfartens miljö- och klimatutveckling. I kommittémotion 2013/14:T339 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att en avgörande förutsättning för den svenska sjöfartens framtid är att kunna konkurrera på likvärdiga villkor med länder i . Tonnagebeskattning har redan utretts i tillräcklig omfattning och den nya utredningen riskerar att skjuta upp ett införande av beskattning till 2015–2016. Regeringen bör återkomma med ett förslag på tonnageskatt. Utskottet vill inledningsvis betona att det i finns en samstämmig uppfattning om att det är angeläget att frågan om tonnageskatt snart får sin lösning. Utskottet har förståelse för att regeringen vid en beredning av en lagstiftning om tonnageskatt ytterligare behöver utreda närliggande frågor som har samband med rederinäringens arbetsförutsättningar, bl.a. hur det gällande sjöfartsstödet påverkas av en tonnageskatt. En annan fråga gäller hur den latenta skatteskulden för rederinäringen ska hanteras vid en övergång till tonnagebeskattning. Utskottet delar regeringens bedömning att det är nödvändigt att göra en analys men vill betona att det är angeläget att arbetet kan slutföras skyndsamt. De berörda rederierna har ett berättigat behov av att få besked om tonnageskattens närmare utformning. Utskottet ser positivt på att regeringen tillsatte Utredningen om tonnageskatt och andra stöd för sjöfartsnäringen (dir. 2013:6) som ska utreda förutsättningarna för att införa tonnageskatt i och även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. Utredaren, som bl.a. ska analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i , ska redovisa uppdraget . När det gäller den pågående utredningen anser utskottet att även möjligheten att koppla ihop övergången till en tonnageskatt med omställningsmöjligheter för klimat och miljö bör övervägas. Utskottet har även tidigare fört fram liknande önskemål och förutsätter därför att utredningen omfattar även dessa aspekter. Utskottet finner, med hänvisning till det anförda, inte något skäl att lämna ytterligare ett tillkännagivande i denna fråga och avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden om ändringar i beskattningen av boendet. Jämför reservationerna 8 (S, MP, V) och 9 (SD) samt särskilda yttrandena 3 (S) och 4 (V). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08: 27, bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbasbeloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet. 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift fr.o.m. så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansieras genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighetsavgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida underhåll beskattas . I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med en generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfond, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av näringsverksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfond. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med uppdrag att göra en översyn av beskattning av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Kommittén skulle se över beskattningen av bostäder som upplåts med hyresrätt, bostadsrätt i oäkta bostadsföretag eller kooperativ hyresrätt. Kommittén skulle bl.a. att lämna förslag på förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:45) förlängdes utredningstiden till . Kommittén, som antog namnet , lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2014:1). Kommitténs uppdrag har bestått av fem delar. Den första delen avser beskattningen av hyresbostäder, den andra beskattningen av delägare i oäkta bostadsföretag och den tredje beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar. Den fjärde delen avser reglerna om skattereduktion för ROT-arbete och den femte delen skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Kommitténs förslag innebär att den skattemässiga ställningen för hyresbostäder förbättras genom att den kommunala fastighetsavgiften avskaffas för bostäder som upplåts med hyresrätt. Detta gäller för hyresbostäder i hyreshusenheter som inte inrymmer eller är avsedda att inrymma bostad åt en delägare i hyreshuset om det är ett andelshus. Förslaget gäller dessutom för hyresbostäder i småhus och ägarlägenheter om byggnaden ingår i en näringsfastighet. Som villkor för avgiftsfriheten gäller dock för samtliga byggnader att hyresbostaden upplåts eller avses upplåtas med hyresrätt för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad och inte ägs av ett privatbostadsföretag. ska inte betala fastighetsavgift för hyresbostäder. Förslaget om slopad fastighetsavgift på hyresbostäder bör träda i kraft så snart det är möjligt. Kommittén bedömer att förslaget bör kunna träda i kraft . Den kommunala sektorn bör kompenseras för den intäktsminskning som slopandet av fastighetsavgiften innebär genom att de generella statsbidragen höjs . I motion 2013/14:Sk269 av (M) anförs att syftet med en rullande fastighetstaxering var dels att fastställa ett förmögenhetsvärde för beräkning av förmögenhetsskatt, dels att utgöra underlag för årlig beräkning av fastighetsskatt. Förmögenhetsskatten är borta och det nya systemet med fastighetsavgift är inte beroende av en rullande fastighetstaxering. Möjligheten att avskaffa fastighetstaxeringen bör därför ses över. I motion 2013/14:Sk352 av (M) anförs att den fastighetsskatt som finns kvar för näringsfastigheter påverkar företagen och deras konkurrenskraft. För att ge tydliga villkor och förutsättningar för att planera för både investeringar i byggnader och investeringar i maskinutrustning behöver villkoren för fastighetsskatten för näringsfastigheter ses över. I motion 2013/14:Sk363 av (C) anförs att regeringen bör se över skillnaderna i beskattning av fastigheter med bostäder som hyrs ut i form av marklägenheter jämfört med flervåningshus. I kommittémotion 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 3 anförs att genom olika beslut i har den skattemässiga neutraliteten mellan bostadsformerna urholkats. Det är viktigt att ingen upplåtelseform diskrimineras i lagstiftningen och motionärerna anser därför att det är nödvändigt med en översyn av kostnadsneutraliteten. Motionärernas utgångspunkt är också att större förändringar av skattereglerna inom boendesektorn ska vara föremål för breda blocköverskridande uppgörelser. I motion 2013/14:Sk256 av (S) föreslås att man ska införa samma avdragsrätt för hyresfastigheter som för egnahemsägare, vilket skulle medföra att skattediskrimineringen mellan boendeformer minskar. Det behöver göras en översyn av de olika skattenivåerna på olika boendeformer för att få en skatteneutralitet mellan boendeformerna. I motion 2013/14:Sk259 av och (båda S) föreslås införandet av ett ROT-avdrag för hyresrätter, vilket skulle bidra till lägre hyror och möjlighet till reparationer och underhåll i de s.k. miljonprogramområdena. Att se över fastighetsskatten på hyresrätter och hur den påverkar hyrorna, och att se över beskattningen på underhållsfonderna kan också vara ett sätt att skapa mer rättvisa. I motion 2013/14:Sk203 av och (båda MP) anförs att en utredning bör tillsättas med syfte att lösa den specifika frågan om de orättvisa skattevillkoren för de skilda upplåtelseformerna avseende boende. I motion 2013/14:Sk204 av (MP) anförs att bostadsbolagen bör vara skyldiga att inrätta underhållsfonder dit pengar avsätts för att sedan hämtas ur fonden när det är dags för renovering. Lagen behöver ändras så att samma möjlighet till avsättning till reparationer och underhåll som finns för bostadsrätter även gäller för dem som förvaltar hyresfastigheter. I motion 2013/14:Sk247 av (MP) föreslås att en utredning bör titta på hur en utvecklad konstruktion av fastighetsavgiften kan kompensera kommuner med en hög andel fritidsfastigheter för de ofinansierade merkostnader som sådana fastigheter ger. I motion 2013/14:Sk314 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 föreslås en nedtrappning av ränteavdragen för att bekosta en sänkning av kapitalvinstskatten för att uppmuntra till ett ökat sparande. Om en förändring av ränteavdragen ska ske krävs det en långsiktighet i beslutet, t.ex. att ränteavdragen förändras . I motion 2013/14:C219 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att för att stärka hyresrätten måste skatteneutralitet uppnås mellan de olika upplåtelseformerna och bostadsbolag måste få möjlighet att skattefritt avsätta i underhållsfonder för hyresrätter på villkor som avspeglar villkoren för ägda boenden. I kommittémotion 2013/14:C435 av m.fl. (MP) yrkande 2 anförs att en kraftig sänkning av fastighetskatten på studentkorridorer måste göras. I kommittémotion 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 7, 10 och 11 anförs att studentbostäder borde vara klassade som elevhem, vilket skulle befria dem från fastighetsavgiften och skapa stimulans för nybyggnation. Den kommunala fastighetsavgiften för hyresrätter bör tas bort. Det bör också införas skattefria underhållsfonder för hyresrätter. I motion 2013/14:C380 av och (båda SD) yrkande 1 anförs att studentbostäder borde vara klassade som elevhem, vilket skulle befria dem från fastighetsavgiften och stimulera nybyggnation. I motion 2013/14:Sk371 av och (båda SD) föreslås att det ska införas skattefria underhållsfonder för att konventionell beskattade bostadsföretag ska kunna avsätta medel för framtida underhåll med obeskattades vinstmedel på samma sätt som bostadsrättsföreningar har möjlighet att göra. I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 27 anförs att skattemässig neutralitet ska råda mellan bostäder med olika upplåtelseformer. är hyresrätten missgynnad. Fastighetsskatten för hyresrätter bör därför avskaffas, vilket också skulle sänka boendekostnaden för hyresgästerna. Även för studentbostäder bör fastighetsskatten tas bort. Utskottet vill framhålla att de målsättningar som har formulerats för bostadspolitiken bl.a. utgår från att det är viktigt med en mångfald av boendeformer. Flera av de skatteförändringar för bostadssektorn som har beslutats sedan regeringsskiftet har förbättrat de boendes skattemässiga situation.