bet · H101SkU17 · 2014-03-03 00:00:00 — En förutsättning är att fastigheterna ingår i samma brukningsenhet. I vissa fall kan fastigheternas arealer vara sådana att det inte uppkommer några betydande rationaliseringseffekter, t.ex. om en av fastigheterna har en ringa eller obetydlig storlek i förhållande till den efter förvärvet nya brukningsenheten eller den tidigare ägda fastigheten är en rationell brukningsenhet. Vid rationaliseringsförvärv får varken tidigare ägd fastighet eller förvärvad fastighet arealmässigt vara så liten att den i förhållande till den nya brukningsenheten är obetydlig (eller mindre). En brukningsenhet som har en storlek på åtminstone produktiv skogsmark får anses vara rationell. Andra omständigheter kan, trots att arealkravet inte är uppfyllt, medföra sådana rationaliseringseffekter att det föreligger ett rationaliseringsförvärv. Det kan vara fråga om att märkbara arronderingsförbättringar erhålls, t.ex. att ta bort enklaver i tidigare ägd mark eller förvärv av angränsande fastighet i starkt ägosplittrade områden. Ett annat exempel är förvärv av fastighet med skogsväg som även kan användas för transporter från tidigare ägd fastighet. Att notera är att en bedömning ska göras i varje enskilt fall. Utskottet anser att det är problematiskt att det inte finns någon klar och enhetlig praxis och att rättsläget därmed inte är klarlagt. Det är också problematiskt att många länsstyrelser inte längre utfärdar rationaliseringsintyg som kan ligga till grund för bedömning i dessa frågor. Utskottet finner inget skäl att besluta om ett tillkännagivande i frågan men förutsätter att regeringen följer utvecklingen och vid behov ser över regelverket. Därmed avstyrker utskottet motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2013/14:Sk252 av (M), 2013/14:Sk281 av och (båda M), 2013/14:Sk285 av i (M), 2013/14:Sk302 av (S), 2013/14:Sk338 av (FP), 2013/14:Sk358 av Edip Noyan (M), 2013/14:Sk366 av Per Lodenius och (båda C), 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Sk403 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk406 av Finn m.fl. (M), 2013/14:Sk428 av (M), 2013/14:So439 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:N328 av (KD) yrkande 6. Vi vill ha skatteregler som uppmuntrar ett långsiktigt företagande i . Vår bas- och exportindustri ska värnas. Därför har ganska generösa avskrivnings- och kvittningsregler. Men de företag som verkar i ska göra rätt för sig. Möjligheterna att flytta vinster till lågskatteländer och skatteparadis är för stora och utnyttjas allt intensivare. Det internationella regelverket kring redovisning och fördelning av vinstredovisning är överspelat och behöver skärpas och moderniseras. Det pågår en europeisk och internationell debatt kring de stora globala koncernernas skattebetalningar. Att stora koncerner inte betalar de skatter de moraliskt sett borde göra är ett problem. Att undvika skatt blir en orättfärdig konkurrensfördel. Regeringen måste arbeta mer aktivt med de instrument och konstruktioner som används för att undvika en korrekt beskattning. Det har bl.a. uppmärksammats att hybridinstrument används för att uppnå olikartad skattemässig behandling i olika jurisdiktioner. Vidare används ägarlösa företag som stiftelser eller i den anglosaxiska världen s.k. discretionary trusts där det är oklart vem eller vilka som egentligen äger moderbolaget och var beskattning ska ske. Ett tredje problem som regeringen bör uppmärksamma är internprissättning. Genom en omfattande internhandel kan priser sättas på ett sådant sätt att vinster försvinner från ett land och uppstår i ett annat. På så sätt kan den faktiska beskattningen minimeras och nationalstater berövas rättmätiga skatteinkomster på faktiska värden som skapas i landet. bör bli mer proaktiv i att säkra den bolagsskattebas som rätteligen ska redovisas i . Vi vill att går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. En viktig arena är då naturligtvis Europeiska unionen som finns representerad i G20. Regeringen måste vara en pådrivande kraft inom EU för att säkra skattebasen för välfärdsstaterna och för att utvecklingsländerna får de skatteinkomster de är berättigade till i den ekonomiska utvecklingen. Regeringen måste verka för ett starkare internationellt regelverk för företagsbeskattningen som hindrar skatteflykt till skatteparadis eller sekretesstater. Detta bör ge regeringen till känna. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So439 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:Sk252 av (M), 2013/14:Sk281 av och (båda M), 2013/14:Sk285 av i (M), 2013/14:Sk302 av (S), 2013/14:Sk338 av (FP), 2013/14:Sk358 av Edip Noyan (M), 2013/14:Sk366 av Per Lodenius och (båda C), 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Sk403 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk406 av Finn m.fl. (M), 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4, 2013/14:Sk428 av (M) och 2013/14:N328 av (KD) yrkande 6. Svenska småjordbruk får allt svårare att hävda sig. Det beror till stor del på krångliga regler, höga skatter och på att agerar på en allt större internationell marknad som vi har många regler och lagar som gör det svårt för framför allt de små familjejordbruken att överleva. Möjlighet till gårdsförsäljning på förmånliga villkor skulle för många kunna vara ett sätt att utveckla sin affärsverksamhet. För att öka möjligheterna till affärsutveckling och ge stimulans för framför allt små- och familjejordbruk bör man ändra vissa skatteregler. En gårdsbutik skulle kunna ges ett grundavdrag så att försäljning av egna produkter, baserade i huvudsak på egen primärproduktion, kan ske skattefritt upp till ett visst belopp . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:Sk252 av (M), 2013/14:Sk281 av och (båda M), 2013/14:Sk285 av i (M), 2013/14:Sk302 av (S), 2013/14:Sk338 av (FP), 2013/14:Sk358 av Edip Noyan (M), 2013/14:Sk366 av Per Lodenius och (båda C), 2013/14:Sk403 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk406 av Finn m.fl. (M), 2013/14:Sk410 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4, 2013/14:Sk428 av (M), 2013/14:So439 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:N328 av (KD) yrkande 6. gäller nya regler som begränsar avdragsrätten för ränteutgifter inom en intressegemenskap. stod bakom införandet av de nya reglerna som ett steg i rätt riktning. Men även efter den skärpning av reglerna som har införts fr.o.m. kommer företagen även fortsättningsvis att kunna dra av vissa räntekostnader enligt den s.k. tioprocentsregeln och den s.k. ventilen. Vi ifrågasätter om avdragsmöjligheterna inom en intressegemenskap ska få förekomma även i dessa fall. Regelverket är med sina särskilda regler svåröverskådligt och till det kommer hur det i lagen införda begreppet affärsmässighet ska tolkas. En lagstiftning som inte medger ränteavdrag inom en intressegemenskap vore tydligare och borde minska incitamenten för skatteplanering. Det är bra att har fått i uppdrag att följa upp de nya reglerna men menar att det finns ett behov av att mer specifikt utreda och överväga möjligheten att helt slopa ränteavdragsmöjligheterna inom en intressegemenskap. Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma med en konsekvensanalys av att helt avskaffa möjligheterna till ränteavdrag inom en intressegemenskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk225 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:Sk225 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Sk315 av (MP) och 2013/14:Sk361 av (KD). Carried interest avser en modell där delägare som får en utdelning från det företag de är aktiva i kan beskatta delar av denna utdelning som kapitalinkomst. har i flera eftertaxeringsbeslut ansett att carried interest är en prestationsbaserad inkomst som ska beskattas som inkomst av tjänst. delar denna uppfattning och har tidigare motionerat om detta i . Fråga är även aktuell i andra länder, i t.ex. har skatten för carried interest höjts från 20 till maximalt . Det finns inte någon regel i svensk skatterätt som uttryckligen anger hur erhållen carried interest ska beskattas. hänvisar till att det är domstolarna som slutligen har att avgöra hur den nuvarande lagstiftningen ska tolkas och hur beskattningen ska ske. Frågan har prövats i såväl förvaltningsrätt som kammarrätt och är föremål för bedömning om prövningstillstånd ska medges i . Med tanke på det oklara rättsläget i för hur beskattning av carried interest ska ske bör lagstiftningen justeras så att det klart framgår att carried interest vid nuvarande konstruktioner ska beskattas på motsvarande sätt som bonus i inkomstslaget tjänst och att arbetsgivaravgifter ska utgå. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med det nu anförda tillstyrker jag motion 2013/14:Sk225 yrkande 2. Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:Sk230 av (S), 2013/14:Sk353 av (M), 2013/14:Sk368 av och (båda C), 2013/14:Sk390 av och (båda SD), 2013/14:Sk392 av och (båda SD), 2013/14:Sk395 av (C), 2013/14:Sk407 av Per Åsling (C) och 2013/14:Sk432 av och (båda M). Utbyggnaden av vindkraft medför en hel del kostnader för kommunerna i form av planering, tillståndshantering m.m. Kommunerna får däremot inga intäkter från vindkraften när den väl har tagits i drift, utom i de fall där kommunerna eller kommunala bolag är delägare i vindkraftsanläggningarna. Vindkraftverk betalar liksom andra kraftverk en årlig fastighetsskatt för elproduktionsanläggning. I genomsnitt handlar det om ca och kraftverk som betalas i fastighetsskatt till statskassan. Att ge fastighetsskatten till kommunen skulle ge en kompensation för kommunens kostnader samt ge kommunen ett tack för sitt bidrag till energiomställningen. Ett sådant system används i . Jag anser därför att fastighetsskatten för vindkraft ska tillfalla de kommuner där vindkraftverken är lokaliserade. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion 2013/14:N206 yrkande 4 och avslår övriga motioner. Uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk303 av och (båda S), 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 4. Vindkraftskooperativen är en av nya folkrörelser med runt 20 000 medlemmar. Utvecklingen av den kooperativt ägda vindkraften i har dock avtagit sedan beslutat att bestämmelserna om uttagsbeskattning ska tillämpas på vindkraftskooperativen. Den nuvarande modellen för uttagsbeskattning av vindkraftskooperativen är inte bara ologisk och orättvis, utan också skadlig för vindkraftsutbyggnaden. Uttagsskatten innebär att vindkraftskooperativen ska betala i skatt på skillnaden mellan marknadspriset och det lägre självkostnadspriset. Det finns två problem med detta. För det första utgår från att priset är rabatterat och för det andra tas det i beslutet ingen hänsyn till att andelsägarna har kapitalkostnader för sina investeringar. Vindkraftskooperativen bör i stället uttagsbeskattas med utgångspunkt från den verkliga kostnaden för att producera elen och inte från dess marknadspris; alternativt bör uttagsskattens negativa effekter för vindkraftskooperativ neutraliseras. Detta bör ge regeringen till känna. Vi bifaller därmed motionerna. Tonnageskatt, punkt 6 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T217 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2013/14:T339 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:T476 av i och (båda S) yrkande 3 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 45 och 2013/14:Sk234 av (M) och 2013/14:T352 av m.fl. (FP) yrkande 4. En avgörande förutsättning för den svenska sjöfartens framtid är att kunna konkurrera på likvärdiga villkor med länder i . Tonnageskatten gäller nu inom hela EU med undantag för i . ser vi en utflaggning till våra grannländer och som har förmånliga tonnageskatteregler. Regeringen har tillsatt ytterligare en utredning som ska återkomma med förslag . Vi anser att utredningen även bör titta på hur tonnageskatten kan kombineras med en omställningsfond för klimat och miljö. Det skulle också bli ett sätt att lösa problemen med rederiers obeskattade reserver och latenta skatteskulder. Hela eller delar av den latenta skatteskulden skulle kunna placeras i en innovationsfond för forskning och utveckling om sjöfartens miljö- och klimatutveckling. Tonnageskatten har redan utretts ett flertal gånger och det är viktigt att införande av tonnageskatt inte skjuts upp ytterligare. Regering bör därför skyndsamt återkomma med förslag på tonnagebeskattning. Vi föreslår att beslutar om ett tillkännagivande med denna innebörd. Boendebeskattning, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk203 av och (båda MP), 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:Sk204 av (MP), 2013/14:Sk247 av (MP), 2013/14:Sk256 av (S), 2013/14:Sk259 av och (båda S), 2013/14:Sk269 av (M), 2013/14:Sk314 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk352 av (M), 2013/14:Sk363 av (C), 2013/14:Sk371 av och (båda SD), 2013/14:C219 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:C380 av och (båda SD) yrkande 1, 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 10 och 11 samt 2013/14:C435 av m.fl. (MP) yrkande 2. behöver en ny bostadspolitik med höga ambitioner. Bostadspolitiken är en del av den generella välfärden. Kraven på utformningen av vår bostad, läget samt kostnads- och hyresnivå varierar . Oavsett våra olika behov genom livet ska alla ges förutsättningar att leva i goda bostäder till en rimlig kostnad och i en stimulerande och trygg miljö. Genom olika beslut i har den skattemässiga neutraliteten mellan bostadsformerna urholkats. Investerings- och räntebidragen till hyresrätten har avskaffats som småhusägare och bostadsrättsinnehavare kan göra avdrag för ränteutgifter och tomträttsavgäld i sina inkomstdeklarationer. ROT-avdraget riktar sig enbart till äganderätten och bostadsrättsinnehavare. Flerfamiljsfastigheter har en lägre fastighetsavgift jämfört med småhus, men hyresrätter beskattas som näringsverksamhet. Det är viktigt att ingen upplåtelseform diskrimineras i lagstiftningen. Skattemässig neutralitet ska gälla mellan bostäder med olika upplåtelseform. Trots ett flertal olika utredningar om bostäder och upplåtelseformer finns det ingen som specifikt har hanterat frågan om orättvisa skattevillkor. En utredning som har till syfte att lösa den specifika frågan bör således tillsättas. Vår utgångspunkt är också att större ändringar av skattereglerna inom boendesektorn ska vara föremål för breda blocköverskridande uppgörelser. Detta bör ge regeringen till känna. Vi tillstyrker därmed motionerna 2013/14:Sk203, 2013/14:C431 yrkande 27 och 2013/14:C448 yrkande 3 och avstyrker övriga motioner. Boendebeskattning, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk371 av och (båda SD), 2013/14:C380 av och (båda SD) yrkande 1 och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkandena 7 och 11 samt 2013/14:Sk203 av och (båda MP), 2013/14:Sk204 av (MP), 2013/14:Sk247 av (MP), 2013/14:Sk256 av (S), 2013/14:Sk259 av och (båda S), 2013/14:Sk269 av (M), 2013/14:Sk314 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk352 av (M), 2013/14:Sk363 av (C), 2013/14:C219 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 27, 2013/14:C435 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 3. I de flesta av högskoleorter är det brist på studentbostäder. Trots att flera företrädare för regeringen talar om att bygga fler studentbostäder har byggandet fortfarande inte kommit igång. Studentbostäder borde vara klassade som elevhem, vilket skulle befria dem från fastighetsavgiften samt skapa stimulans för nybyggnation. Konventionell beskattning tillämpas på enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag och som huvudregel är utgifterna för underhåll och reparationer avdragsgilla. Avsättningar av medel till en underhållsfond för att finansiera framtida underhåll får däremot inte dras av. En underhållsfond måste således finansieras med beskattade vinstmedel. Med införande av skattefria underhållsfonder och införande av ROT-avdrag även för hyresrätter förbättras förutsättningarna för att rusta upp förfallna och dåligt skötta fastigheter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jag bifaller därmed motionerna 2013/14:Sk371, 2013/14:C380 yrkande 1 och 2013/14:C390 yrkandena 7 och 11 och avstyrker övriga motioner. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) (V) anför: Den tidigare arvs- och gåvoskatten hade en inkomstutjämnande effekt på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. anser därför att det borde införas en arvsskatt som betalas av dödsboet innan det skiftas. Utformningen av en sådan skatt bör utredas väl. Utgångspunkten är att arv mellan makar och sambor undantas, liksom näringstillgångar vid företagsövertagande. Införandet av en sådan arvsbeskattning kräver också att det införs en skatt på gåvor, annars är risken för skatteundandragande stor. vill också att det införs en förmögenhetsskatt. Den förra förmögenhetsskatten – trots sina brister – betalades av personer som tillhörde de övre inkomstskikten. Slopandet av förmögenhetsskatten har bidragit till att inkomstklyftorna i har ökat. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (V) (V) anför: Reglerna för beskattning av fåmansföretag, ofta familjeföretag, kallas ofta 3:12-reglerna och kom till med syftet att förvärvsinkomster ska beskattas lika oavsett om de kommer från ett lönearbete eller från en arbetsinsats i ett eget aktiebolag. Syftet är också att förhindra att det som ska betraktas som tjänsteinkomster omvandlas till kapitalinkomster. Expertgruppen för Studier i Offentlig ekonomi () publicerade rapporten in – an empirical evaluation of the 3:12-rules. pekade på avsevärda problem med dagens lagstiftning varför anser att en grundlig utvärdering av 3:12-reglerna bör göras. Eftersom grundproblemet är kopplat till det svenska duala skattesystemet bör denna fråga behandlas inom ramen för en översyn av skattesystemet och har motionerat om en sådan översyn. välkomnar regeringens insikt att regelverket har utvecklats på ett sätt som har blivit ett incitament till skatteplanering och regeringens vilja till förändring av regelverket. De förändringar som infördes fr.o.m. är dock inte tillräckliga. De är också, som Lagrådet uttryckte, enkla och lätta att förstå men helheten är närmast omöjlig att överblicka. Behovet av en utvärdering och översyn av 3:12-reglerna kvarstår därför. En sådan översyn bör belysa sådana frågor som definitionen av vad som är ett fåmansföretag. En annan fråga som borde övervägas är att införa ett aktivitetskrav på bolagsnivå. Det skulle minska incitamenten att skapa holdingbolag och skalbolag i syfte att reducera skattebetalningar och spara upp gränsbeloppen. Även löneunderlagsregeln borde diskuteras utifrån synpunkten om det är rimligt att 3:12-reglerna ska stimulera fåmansföretagen att öka antalet anställda. Jag bedömer det dock inte som nödvändigt med ett nytt tillkännagivande i detta ärende. Boendebeskattning, punkt 7 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Det behövs en fortsatt reformering av fastighetsbeskattningen för att därigenom skapa förutsättningar för en bättre fungerande bostadsmarknad. För att få en rörlighet på arbetsmarknaden måste även förutsättningarna för rörligheten på bostadsmarknaden fungera. Det nuvarande kapitalvinstsystemet och den s.k. flyttskatten - kapitalvinstskatten på boende - ses som ett hinder för dem som kan tänka sig att flytta till ett annat boende. För att öka rörligheten, mångfalden och valfriheten bör en ändring ske av de skatter som är kopplade till byte av bostad. Den räntebeläggning av uppskovsbeloppet som infördes har ytterligare skärpt inlåsningseffekten för många människor och gjort det svårare att byta bostad. Kapitalvinstbeskattningen av bostäder bör ses över i syfte att öka rörligheten på bostadsmarknaden och därigenom skapa förutsättningar för en bättre fungerande bostadsmarknad. Boendebeskattning, punkt 7 (V) (V) anför: Genom olika beslut i har den skattemässiga neutraliteten mellan bostadsformerna urholkats. Investerings- och räntebidragen till hyresrätten har avskaffats som småhusägare och bostadsrättsinnehavare kan göra avdrag för ränteutgifter och tomträttsavgäld i sina inkomstdeklarationer. ROT-avdraget riktar sig enbart till äganderätten och bostadsrättsinnehavare. Flerfamiljsfastigheter har en lägre fastighetsavgift jämfört med småhus, men hyresrätter beskattas som näringsverksamhet. är hyresrätten missgynnad varför fastighetsskatten bör avskaffas för dessa bostäder. Fastighetsskatten bör även tas bort för studentbostäder. Detta skulle sänka boendekostnaderna för hyresgästerna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Sk203 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utreda hur rättvisa i skattehänseende mellan olika upplåtelseformer kan uppnås. 2013/14:Sk204 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skattefria underhållsfonder för hyresfastigheter. 2013/14:Sk213 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reavinstbeskattningen av bostäder. 2013/14:Sk220 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en skattesubvention för forskning och utveckling kring framtidens klimatsmarta transportlösningar. 2013/14:Sk225 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en grundlig utvärdering av 3:12-reglerna bör göras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftaren bör klargöra att s.k. carried interest ska beskattas som inkomst av tjänst och att arbetsavgifter ska betalas av arbetsgivaren för dessa ersättningar för utfört arbete. 2013/14:Sk230 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för småskalig vattenkraftsproduktion. 2013/14:Sk234 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tonnageskatt. 2013/14:Sk247 av (MP):