bet · H101MJU8 · 2014-01-24 00:00:00 — Målet är att halten föroreningar i fraktionerna ska bli så låg att fosfor ska kunna återföras till mark där fosforn behövs, utan risk för människors hälsa eller miljön. Förslaget reglerar högsta tillåtna halt av åtta metaller i mark där fraktionen ska användas, högsta tillåtna halt för samma metaller och fem organiska ämnen i fraktionen och högsta tillåtna mängd som får tillföras marken av de åtta metallerna. Dessa gränsvärden är strängare än dagens lagstiftning. För att underlätta för verksamhetsutövare att genomföra de åtgärder som krävs för att leva upp till reglerna föreslås en stegvis skärpning för innehåll av såväl metaller som organiska ämnen. Begränsningarna föreslås börja gälla 2015 och därefter skärpas i två steg, 2023 och 2030. Enligt är uppdrag ute på remiss, och regeringen har ännu inte har tagit ställning till vidare hantering. Med hänsyn till redovisningen ovan föreslår utskottet att motion 2013/14: MJ295 (S) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller ett internationellt samarbete kring kväve uppger att regeringen prioriterar arbetet med att minska kväveutsläppen inom ramen för regeringens havsmiljöpolitik och Östersjösamarbetet. Helcom har arbetat med att ta fram en ansökan om att göra till en s.k. nitrogen emission control area (NECA) under Marpol . Förslaget innebär att fartyg byggda ska ha teknologi ombord för att kraftigt minska luftutsläppen av kväveoxider från sjöfarten. Dessa uppvisar en ökande trend i medan landbaserade luftutsläpp minskar i alla . Utskottet konstaterar också att Helcoms miljöministrar möttes för att utvärdera hur långt länderna kommit i genomförandet av BSAP och för att besluta om ytterligare åtgärder för att nå ett gott miljötillstånd i . har Helcom utvärderat de preliminära nationella utsläppskvoterna av kväve och fosfor . Kvoterna visar hur mycket varje land behöver minska sina utsläpp för att målet om en god miljöstatus utan övergödning ska kunna uppnås. En av de viktigaste frågorna på ministermötet handlade om att uppdatera och fastställa nya nationella utsläppskvoter. I fråga om de svenska kväveutsläppen konstaterar forskare från SLU att kväve- och fosforhalterna i vattendragen har minskat i jordbruksdominerade områden i Syd- och (se rapporten mot näringsläckage ger bra effekt). En förändrad odling och en ändrad användning av marken är viktiga förklaringar till den nedåtgående trenden. Forskarna pekar också på att lantbrukets miljöåtgärder för att minska läckaget av näringsämnen har gett önskad effekt. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av kommittémotion 2013/14:MJ507 (MP) yrkande 5. Motionen avstyrks i berörd del. Toalettavfall från färjor och fartyg Utskottet noterar att EU inom ramen för Östersjöstrategin har uppmärksammat problemet med utsläpp av toalettavfall i . Under det prioriterade området finns ett antal aktiviteter (s.k. flaggskeppsprojekt) uppräknade. En av aktiviteterna handlar om att minska utsläppen av toalettavfall från fartyg, främst då från passagerarfartyg och färjor. En annan aktivitet handlar om att utse till ett specialområde under i Marpol. uppger att har deltagit aktivt i arbetet med att utse till ett specialområde under i Marpol, där det ställs strängare krav på passagerarfartygs och färjors utsläpp av toalettavfall. Tanken är att fartygen antingen ska lämna allt toalettavfall till en mottagningsanordning på land eller installera en reningsanläggning som klarar att rena utsläppen från kväve och fosfor. skickade Helcomländerna in en gemensam inlaga till IMO med förslag på bl.a. ny reningsteknik för toalettavfall, tillåtna halter för kväve och fosfor efter rening samt behovet att ha mottagningsanordningar för toalettavfall på plats. Inlagan fick majoritetsstöd i plenum, där man också erkände övergödningen i som ett problem som måste åtgärdas. Inlagan behövde dock kompletteras på ett antal punkter. Därför inkom Helcomländerna med kompletterande information till IMO där förslagen godkändes och antogs . Reglerna trädde i kraft genom resolution MEPC.200(62) och gäller för nya passagerarfartyg fr.o.m. och för existerande fartyg fr.o.m. , förutsatt att det finns tillängliga mottagningsanordningar för toalettavfall på plats inom . Arbetet med att uppgradera mottagningsanordningar pågår inom ramen för Helcomsamarbetet. Alla kommer, innan reglerna förväntas träda i kraft, gemensamt att skicka in en notifikation till IMO om att dessa mottagningsanordningar finns på plats. Med denna redovisning föreslår utskottet att kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 46 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 36 lämnas utan vidare åtgärd. Som en del i genomförandet av EU:s vattendirektiv har vattenmyndigheterna tagit fram miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram för vatten. De utpekade åtgärderna ska vara påbörjade för att miljökvalitetsnormerna ska vara uppfyllda . Enligt åtgärd 33 måste kommunerna ställa krav på en hög skyddsnivå för enskilda avlopp som bidrar till att en vattenförekomst inte uppnår, eller riskerar att inte uppnå, god ekologisk status. Kommunerna måste utveckla sin planläggning och prövning så att miljökvalitetsnormerna uppnås. ska myndigheter och kommuner som omfattas av åtgärdsprogrammen rapportera till ansvarig vattenmyndighet vilka åtgärder som vidtagits föregående år. Vattenmyndigheterna sammanställer därefter rapporterna till HaV. HaV har vägledningsansvaret för små avloppsanläggningar. har HaV arbetat pådrivande för att fler kommuner ska ta fram vatten- och avloppsplaner. Detta har gjorts genom deltagande i eller finansiering av samverkans- och informationsarrangemang. I samarbete med vattenmyndigheterna, , och Svenskt Vatten inleddes ett samarbete för utveckling av en nationell vägledning för vatten- och avloppsplanering i kommunerna. fick HaV i sitt regleringsbrev i uppdrag av regeringen att i samråd med se över regelverket och ta fram kostnadseffektiva författningsförslag för att minska enskilda avlopps negativa effekter på människors hälsa och miljö. Uppdraget slutrapporterades genom rapporten för en hållbar åtgärdstakt av små avloppsanläggningar. I slutrapporten konstaterar att antalet små avloppsanläggningar som behöver åtgärdas ökar med nuvarande åtgärdstakt (1–). En långsiktigt hållbar åtgärdstakt är . Analysen i slutrapporten visar att en kombination av styrmedel bestående av tydligare regler, skatte- eller avgiftssystem samt effektiv tillsyn och prövning behövs för att klara en långsiktigt hållbar åtgärdstakt. Författningsförslagen innehåller bl.a. nya grundkrav på anläggningar och deras lokalisering och krav på åtgärder för miljö- respektive hälsoskydd inom tre olika skyddsnivåer. Vidare föreslår man att regeringen tillsätter en utredare som får i uppgift att gå igenom avloppsområdet. Utredaren föreslås bl.a. undersöka förutsättningarna för införandet av ett skatte- eller avgiftssystem och för detta föreslå ett system för statusdeklaration och registrering av små avloppsanläggningar. Som stöd till utredaren föreslår HaV att regeringen inrättar ett nationellt nätverk för avloppsfrågor motsvarande . Ett tredje åtgärdsförslag handlar om effektivare prövning och tillsyn för små avloppsanläggningar. Konsekvensanalysen visar att s.k. hårda styrmedel, som att använda regelverk med t.ex. föreläggande om åtgärder och förbud, tillsynsavgifter etc. är det som framför allt lett till högre åtgärdstakt i kommunerna. Samspelet mellan de olika myndigheterna inom tillsyn och prövning behöver stärkas bl.a. genom ökad samordning och samsyn mellan kommuner och över kommun- och länsgränser. låter meddela att ärendet nu är under beredning. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 33, 2013/14:MJ424 (V) yrkande 3 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 25. Motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S) om övervakningsprogram för grundvatten, att ge ansvaret för miljökvalitetsmålet till Havs- och vattenmyndigheten, stärkt skydd för dricksvattentäkter, åtgärder för att säkra grundvatten i ett förändrat klimat samt att ge i uppdrag att övervaka problem med avloppsinträngning i kommunernas dricksvattenresurser. Jämför reservationerna 14 (S), 15 (S, MP, V) och 16 (S, SD). I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) anför motionärerna att utvecklingen av kvaliteten på grundvattnet är mycket oklar och att övervakningen inte är tillräckligt heltäckande för att följa måluppfyllelsen av miljömålet eller uppfylla kraven i EU:s vattendirektiv. Motionärerna anser att regeringen ska säkerställa ett nytt, mer heltäckande övervakningsprogram för grundvatten och återkomma till med lagregler om råvattenprovtagning vid allmänna vattentäkter (yrkande 36). Motsvarande synpunkter redovisas även i kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 29. Vidare anser motionärerna i kommittémotion 2013/14:MJ492 att regeringen bör ge ansvaret för miljömålet Grundvatten av god kvalitet till HaV (yrkande 37). I samma motion framhålls också behovet av åtgärder för att säkra grundvatten av god kvalitet i ett förändrat klimat (yrkande 38). Sårbarheten på grund av klimatförändringarna måste i större utsträckning analyseras i kommunerna, och vattentäkter bör skyddas med vattenskyddsområden i större utsträckning än . Enligt motion 2013/14:MJ346 av (S) bör skyddet av dricksvattentäkter stärkas. Klimatförändringarna är ett allvarligt hot mot vattentäkter genom ökade vattenmängder i avloppssystemen och mikrobiologisk påverkan på vattenkvaliteten. Konsekvensen är att risken för vattenburna sjukdomsutbrott ökar. Ett samlat arbete med verksamheter, organisationer och boende runt vattentäkterna kan identifiera och motverka risker för dricksvattentäkter genom inrättandet av vattenskyddsområden där särskilda regler gäller för att skydda råvattnet som gemensam resurs. För att lyckas med det krävs ett tydligt nationellt stöd för vilka ansvarsförhållanden som ska gälla, ett rimligt nationellt skydd för de stora ytvattentäkterna och ett starkare stöd till kommunerna som har ansvaret. I kommittémotionerna 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 23 anför motionärerna att rent vatten är en av våra viktigaste ekosystemtjänster. Det är därför ett stort problem att många ytvattentäkter saknar skydd i form av vattenskyddsområden och att många kommuner saknar vattenförsörjningsplaner. Motionärerna anser därför att arbetet med att skydda vattentäkterna måste intensifieras genom en förändrad prioritering hos de statliga myndigheter som har ansvaret. I kommittémotion 2013/14:MJ492 yrkande 32 framhålls vidare de ökade problemen med avloppsinträngning i dricksvatten orsakade av snabb exploatering. Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att följa utvecklingen av vattenproblemen orsakade av avloppsinträngning och ge kommuner stöd och möjlighet att ta del av erfarenheter av problem med vattenförsörjning orsakade av snabb exploatering. Likalydande synpunkter redovisas även i kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 24. geologiska undersökning (SGU) ansvarar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet: Grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. kom SGU ut med föreskrifter (SGU-FS 2006:1) om kartläggning och analys av grundvatten och om övervakning av grundvattnet (SGU-FS 2006:2). Föreskrifterna klargör hur en grundvattenförekomst ska beskrivas, hur övervakningsprogram för grundvatten ska upprättas, vad som ska mätas, hur ofta mätningarna ska göras och vilka metoder som ska användas för övervakningen. utökades med tre nya föreskrifter om grundvatten. De berör hur och när åtgärdsprogram för grundvatten ska redovisas (SGU-FS 2008:1), hur man ska statusbedöma och fastställa miljökvalitetsnormer i grundvatten (SGU-FS 2008:2) samt hur och när förvaltningsplaner för grundvatten ska redovisas (SGU-FS 2008:3). Regeringen har också genomfört andra förändringar i förordningar som rör grundvatten. Dessa förändringar, tillsammans med SGU:s föreskrifter, innebär att grundvattendirektivet är genomfört i svensk rätt. I budgetpropositionen anger regeringen att man har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör grundvattnets kvalitet, utströmmande grundvattens kvalitet, grundvattennivåer och bevarandet av naturgrusavlagringar. Man konstaterar också att kunskapen om grundvattnet i har förbättrats enligt (prop. 2013/14:1 utg.omr. 42–43). Vidare konstaterar utskottet att en viktig del av Miljömålsberedningens arbete handlar om att fastställa styrmedel och åtgärder för att uppnå miljömålet Grundvatten av god kvalitet. fick Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik (dir. 2012:95). Strategin ska innehålla förslag på etappmål, styrmedel och åtgärder för att uppnå en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkandena 36–38 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 29. Motionerna avstyrks i berörda delar. delas det centrala myndighetsansvaret för dricksvatten mellan HaV, SGU, Vattenmyndigheterna, , och . Regeringen har prioriterat dricksvatten och utsett till samordnande myndighet för dricksvattenfrågor på nationell nivå. Förslaget presenterades i proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik: Klimat som antogs av . inrättades ett nationellt nätverk för dricksvatten av där sektorsansvariga myndigheter och berörda branschorganisationer ingår. Under arbete har diskussioner förts om att föreslå skyddsregler som omfattar såväl ytvatten- som grundvattenförekomster (se slutbet. SOU 2009:45 Områden av riksintresse och miljökonsekvensbeskrivningar). Enligt utredningens bedömning är behovet av regler till skydd för naturligt bildade grundvattenförekomster av sådan omfattning att områden som är av riksintresse för dricksvattenförsörjningen ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan minska områdenas betydelse för dricksvattenförsörjningen. När det gäller ytvattenförekomster fann utredningen att sådana förekomster inte bör omfattas av skyddet av områden av riksintresse. Om nya ändamål ska föras in under riksintresseavvägningen bör detta ske först om det är relevant med hänsyn till den hotbild som kan förutses. Områdena bör dessutom vara möjliga att avgränsa på ett sådant sätt att riksintressebegreppet inte blir urholkat. Det är mot bakgrund av detta principiella betraktelsesätt som utredningen har valt att inte föreslå att ytvattenförekomster ska kunna anses som områden av riksintresse. beslutade regeringen om att tillsätta en utredning om utmaningarna för en trygg dricksvattenförsörjning (dir. 2013:75). Regeringen konstaterar att dricksvattnet är vårt viktigaste livsmedel, och dricksvattenförsörjningen är en viktig förutsättning för att samhället ska fungera. Översynen ska göras brett med utgångspunkt i klimatförändringarnas förväntade effekter på dricksvattenförsörjningen och bedöma alla aktörers förmåga att hantera sådana förändringar och effekter. Utredaren ska bl.a. titta på klimatförändringarnas effekter på vattenkvaliteten och tillgången på vatten för dricksvattenproduktion, kartlägga kontrollen av dricksvatten, föreslå hur de olika aktörerna kan utveckla sin generella kompetensförsörjning och krisberedskap samt kartlägga och utvärdera behoven av modernisering och förnyelse av infrastrukturen för dricksvattenproduktion och -distribution. Utredaren ska också i syfte att nå en effektiv samordning utvärdera om samordningsrollen som tilldelats är funktionell för att nå en trygg dricksvattenförsörjning och vid behov lämna förslag på utveckling på myndighetsnivå eller i styrningen av berörda myndigheter. Rörande vattentäkternas skydd ska utredaren analysera om behov av skydd av vattenförekomster beaktas i tillräcklig omfattning i kommunernas och länsstyrelsernas arbete kartlägga processen och tillämpningen av regelverket vid inrättande av vattenskyddsområden och de eventuella intressekonflikter som kan finnas utifrån kartläggningen analysera om de verktyg och metoder som kommuner och länsstyrelser har att tillgå vid bildandet av vattenskyddsområden är tillräckliga om det bedöms ändamålsenligt, föreslå att det i författning eller vägledning bör tydliggöras när kommunen respektive ska vara beslutande myndighet. Uppdraget ska slutredovisas . Ett delbetänkande om den del av uppdraget som rör vattentäkternas skydd och den del som rör hur ansvaret för material i kontakt med dricksvatten ska fördelas ska redovisas . Med hänsyn till det pågående arbetet föreslår utskottet att kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 31 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 23 samt motion 2013/14:MJ346 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Även problemen med avloppsinträngning i dricksvatten orsakade av snabb exploatering kan sägas omfattas av utredningen om utmaningarna för en tryggad dricksvattenförsörjning (se avsnittet ovan och dir. 2013:75). Regeringen konstaterar i direktivet att de senaste årens parasitutbrott i och visar på hur sårbara våra vattenförsörjningssystem kan vara och hur viktigt det är att både kunna förebygga och hantera sådana händelser. När det gäller problem med avloppsinträngning orsakad av enskilda avlopp påminner sig utskottet om HaV:s och regeringsuppdrag för att minska de negativa effekterna av enskilda avlopp på människors hälsa och miljö. Som utskottet noterat ovan (se avsnittet Enskilda avlopp) innehöll slutrapporten för en hållbar åtgärdstakt av små avloppsanläggningar som presenterades ett antal förslag till åtgärder för att minska enskilda avlopps negativa effekter på människors hälsa. Ärendet bereds i . Utskottet föreslår med det anförda att kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 32 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 24 lämnas utan vidare åtgärd i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M, MP och KD) om utfasning av tvåtaktsmotorer, åtgärder mot miljöproblem vid småbåtshamnar, rensning av tång från stränder, en mer sammanhållning förvaltning av samt åtgärder för att motverka spridningen av sjögull. Jämför reservationerna 17 (S, MP, V) och 18 (MP). I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 47 och kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 37 samt i motion 2012/13:MJ279 av och (MP) framhålls att det finns ca 200 000 äldre tvåtaktsmotorer i bruk och att de stora utsläppen av olja och bensin från dessa motorer påverkar livet i haven negativt. Enligt motionärerna bör regeringen komma med förslag till stimulansåtgärder och regelverk i syfte att fasa ut användningen av äldre och miljöpåverkande tvåtaktsmotorer i våra havsområden, sjöar och vattendrag. I motion 2012/13:MJ278 av och (MP) yrkande 5 uppmärksammas problemen med det giftiga ämnet TBT som använts som ett medel för att förhindra påväxt av bl.a. havstulpaner på båtskrov. Miljöproblemen vid småbåtshamnar måste tas på allvar, och dagvattnet från verksamheter med båtuppställningsplatser måste tas om hand på ett bättre och omsorgsfullare sätt. Enligt motion 2013/14:MJ514 av Skånberg (KD) finns stora problem med övergödning i och längs . Övergödningen yttrar sig som kraftig tillväxt av alger, tång och sjögräs som ligger i stora sjok på . Motionären påpekar att tången dock är ett bra jordförbättringsmedel och att den kan omvandlas till energi i form av biogas. Lantbruksnämnderna bör därför få i uppgift att informera bönderna så att de kan verka aktivt för tångtäkt och gödsling med tång, detta i synnerhet i län. I motion 2013/14:MJ219 av (S) påpekas behovet av en bättre och mer sammanhållen förvaltning av . stränder har sakta men säkert växt igen, och finns problem med förbuskning av stränder. Problemet har enligt motionären ökat lavinartat då sjöns tappningsstrategi förändrades. är det samhälleliga ansvaret för sjön splittrat mellan många olika myndigheter och organ, och därför behövs initiativ för en bättre och mer sammanhållen förvaltning av . Enligt motion 2013/14:MJ415 av (M) bör regeringen överväga en översyn av samarbetena för att motverka spridningen och skadeverkningarna av sjögull. Sjögull är en växt med en otrolig växtkraft som hotar att täppa till sjöar och vattendrag. Växten är introducerad och ingen naturlig art i . Den har en stor spridningsförmåga och kan vålla stora problem där den förekommer. Det är därför önskvärt att överväga möjligheterna att ansvariga myndigheter ser över samarbetena, går igenom forskningen och hanterar det som bör göras för att begränsa skadeverkningarna av sjögull. Utskottet har tidigare uppmärksammat de miljöproblem som förknippas med tvåtaktsmotorer och då bl.a. anfört att dessa är välkända och att det finns betydande problem att lösa, t.ex. hur man når miljö- och kostandseffektivitet innan ett skrotningssystem skulle kunna införas (bet. 2011/12:MJU9). I detta sammanhang bör dock nämnas att det i miljöprogram för fritidsbåtar anges att båtmotorstrategi har påbörjats. Enligt båtmotorstrategi ska ägare av motorer med dåliga miljöegenskaper stimuleras att byta till nya motorer eller övergå till lämpligare drivmedel genom framför allt informationsinsatser. Flitigt använda motorer kan förväntas bli utbytta snabbast av hälso- och miljöskäl och av ekonomiska skäl. De gamla tvåtaktsmotorerna av äldre typ som används sparsamt kommer att finnas kvar eftersom deras skrotning inte kan påskyndas med enkla medel. För dessa ska användningen av alkylatbensin och biologiskt nedbrytbar olja uppmuntras. Utskottet vill även påminna om att tvåtaktsmotorer byggda efter och fyrtaktsmotorer byggda efter ska vara CE-märkta och därmed uppfylla väl definierade krav i fråga om bl.a. bullernivå och utsläpp. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av kommittémotionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 47 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 37 samt motion 2012/13:MJ279 (MP). Motionerna avstyrks i berörda delar. HaV har tagit fram riktlinjer för hur rengöring av fritidsbåtar bör ske. Dessa riktlinjer ska vara ett stöd för tillsynsmyndigheternas arbete vid småbåtshamnar. Riktlinjerna berör båtbottentvättning av fritidsbåtar och hur detta kan göras på ett miljöanpassat sätt. Riktvärdena baseras på vad bästa tillgängliga teknik klarar av att rena och ska inte tolkas som ett biologiskt acceptabelt värde. För att undvika vidare förorening av båtuppställningsplatser betonar HaV att all tvätt av båtar ska ske över en spolplatta eller i en borsttvätt. Stora anläggningar bör ha uppfyllt riktvärdena och rapporterat detta till tillsynsmyndigheten under , medan mellanstora anläggningar bör göra så senast under . I budgetpropositionen konstaterar regeringen att studier av småbåtshamnar visar på kraftigt förhöjda halter av organiska tennföreningar, TBT, ett ämne som tidigare använts i båtbottenfärger och som är mycket giftigt. Genom bidrag från lokala vattenvårdsprojekt, LOVA, har båtbottentvättar och mottagningsstationer för toalettavfall anlagts i flera län. Regeringen föreslår, genom nya medel till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA-bidrag), en permanent satsning på för att stödja det lokala arbetet med åtgärder för bättre vattenkvalitet (prop. 2013/14:1 utg.omr. 44–45 och 70). Med det anförda föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ278 (MP) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. Rensa stränder från tång Gällande användningen av tång och alger för biogasproduktion samarbetar med och i projektet för att minska övergödningen och samhällets påverkan på klimatet. Projektet ingår i satsning på innovativa miljöprojekt inom Life plusfonden. I linje med färdplan för biogas kommer att engagera kommuner, industri och energiproducenter i aktiviteter som främjar användandet av akvatisk biomassa för produktion av biogas.