bet · H201FiU12 · 2014-11-13 00:00:00 — Tilläggsavtal om lån till utfäste sig EU och () samt , och att ge finansiellt stöd till . Enligt låneavtalen måste vid en förtida återbetalning av något av lånen göra en motsvarande återbetalning till övriga långivare. I proposition 2014/15:9 Tilläggsavtal om lån till föreslår regeringen att ska godkänna ett tilläggsavtal till avtal med . Det nya avtalet ska göra det möjligt för att göra förtida återbetalningar om motsvarande ca till IMF, utan att behöver betala tillbaka en motsvarande andel till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I betänkandet finns två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tilläggsavtal om lån till Tilläggsavtal om lån till (SD) Tilläggsavtal om lån till (V) Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tilläggsavtal om lån till godkänner tilläggsavtalet om lån till . Därmed bifaller proposition 2014/15:9. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (S), (S), (M), (S), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning Regeringen uppdrog åt att bistå regeringen vid utformningen av ett tilläggsavtal. Därefter har företrädare för den svenska och irländska regeringen enats om ett tilläggsavtal. Regeringen beslutade att underteckna avtalet. Avtalet gäller med förbehåll för godkännande. Under beredningen av propositionen har regeringen begärt in synpunkter från och , som inte haft några invändningar. Finansminister redogjorde för innehållet i propositionen vid utskottets sammanträde . begärde internationellt finansiellt stöd efter en längre tids nedgång i landets ekonomi. Begäran utlöstes av stigande svårigheter för den irländska staten att ta upp lån på de finansiella marknaderna. Vid ett möte mellan EU-ländernas ministrar för ekonomiska och finansiella frågor utfäste sig EU och IMF att ge finansiellt stöd till med sammanlagt . IMF lånade ut ca till . Stödpaketet bestod av lån från IMF och EU samt bilaterala lån från , och . En förutsättning för samtliga lån var att genomgick ett särskilt stabiliseringsprogram. Efter förhandlingar enades företrädare för den svenska och den irländska regeringen om villkor för ett svenskt lån till om . bemyndigade regeringen att besluta om lånet (se prop. 2011/12:119, bet. 2011/12:FiU41, rskr. 2011/12:209). Fyra utbetalningar om vardera gjordes . Lånet ska betalas tillbaka i lika stora poster som det har betalats ut efter respektive utbetalning och det ska vara helt återbetalat efter den första utbetalningen. Detta innebär att lånet kommer att återbetalas vid fyra tillfällen –2021. När ingick låneavtalet med bedömdes enligt regeringen att räntebasen med ett påslag om skulle täcka upplåningskostnaden och kreditrisken. Tilläggsavtal om lån till Utskottets förslag i korthet godkänner tilläggsavtalet om lån till . Jämför särskilda yttranden (SD, V). Kreditrisken för lån till Regeringen skriver att det är svårt att uppskatta kreditrisken vid utlåning till en stat. En sådan uppskattning omfattar att bedöma den makroekonomiska utvecklingen i såväl landet i fråga som dess omvärld. En naturlig utgångspunkt vid bedömningen är enligt regeringen de betyg som utdelas av internationellt verksamma kreditvärderingsinstitut. Kreditvärderingsinstituten ’s, Standard & Poor’s och Fitch Ratings har höjt sina kreditbetyg för mellan . Det är enligt regeringen viktigt att konstatera att den höga statsskulden utgör en sårbarhet för ekonomi och att det finns ett fortsatt behov av att förbättra landets offentliga finanser. Att ersätta IMF:s lån med marknadsfinansiering till en lägre räntekostnad skulle enligt propositionen ge en önskvärd möjlighet att minska sina upplåningskostnader och förbättra statsskuldens hållbarhet. I någon mån kan detta därmed minska kreditrisk, menar regeringen. Regeringen skriver att den pågående ekonomiska återhämtningen i har bidragit till att finansmarknaderna har återfått förtroendet för landets ekonomi och att intresset för att köpa irländska statsobligationer har ökat betydligt. Räntorna som den irländska staten betalar är jämförelsevis låga. Landets tioåriga statsobligationsränta uppgick . Trots de låga räntorna innebär den höga statsskulden att ränteutgifter är höga, skriver regeringen. IMF tillämpar olika räntemarginaler och för del innebär det att landet betalar den högsta räntan på av IMF:s lån till landet. Enligt uppgift från det irländska uppgår den årliga räntan som betalar för den delen av lånet till . Enligt propositionen finns det därmed en möjlighet för att ersätta IMF:s lån med marknadsfinansiering till en lägre räntekostnad. Godkännande av tilläggsavtal om lån till Enligt avtal om lån till måste göra en förtida återbetalning av det svenska lånet, om landet gör en förtida återbetalning till någon av de andra långivarna. För att minska sina lånekostnader ansökte om att få göra förtida återbetalningar till IMF om 15,7 miljarder s.k. särskilda dragningsrätter (motsvarande ca ) utan att någon återbetalning måste göras till och övriga långivare. I propositionen skriver regeringen att i sin ansökan har uppgett att återbetalningen kommer att förbättra den irländska statsskuldens hållbarhet. Vidare anger i sin ansökan att IMF kommer att fortsätta delta i övervakningen av ekonomiska utveckling, och att en förutsättning för att en återbetalning görs till IMF ska vara att samtliga europeiska långivare är eniga om att göra ett undantag från de ursprungliga avtalen. Regeringen bedömer att utvecklingen av den irländska ekonomin kan ha påverkan på andra mindre euroländers ekonomier och även på ekonomi. Regeringen skriver att den ekonomiska återhämtningen är på god väg i , men att landets offentliga skuldkvot är hög. Att ersätta IMF:s lån med marknadsfinansiering till en lägre räntekostnad skulle ge en önskvärd möjlighet att minska sina upplåningskostnader, menar regeringen. Vidare anför regeringen att en förutsättning för det svenska stödet till var att även andra bilaterala långivare deltog i stödpaketet. och , som är bilaterala långivare med avtal som motsvarar det och har i fråga om återbetalning, har förklarat sig villiga att tillmötesgå begäran om att göra en förtida återbetalning till IMF. Båda länderna har enligt regeringen uttryckt en önskan om att samtliga bilaterala långivare ska agera gemensamt. Även EU har uttryckt stöd för förtida återbetalning av lånet till IMF under förutsättning att samtliga långivare tillmötesgår begäran. Regeringen föreslår därför att godkänner ett tilläggsavtal om lån till . Det nya avtalet ska göra det möjligt för att göra förtida återbetalningar om motsvarande ca till IMF, utan att behöver betala tillbaka en motsvarande andel till . Regeringen skriver att planerade förtida återbetalning till IMF inte påverkar planen som gäller för återbetalningar till . finansminister har enligt regeringen bekräftat att landet kommer att genomföra de planerade återbetalningarna till . bedöms därför av regeringen inte få några statsfinansiella konsekvenser för i förhållande till den bedömning som gjordes i samband med att det ursprungliga avtalet ingicks. Utskottet gläds åt att återhämtningen i den irländska ekonomin går bra och att finanser stärks. Om i stället för att låna från IMF kunde göra en upplåning på marknaden till en lägre räntekostnad skulle det ge en önskvärd möjlighet att minska sina upplåningskostnader. Utvecklingen av den irländska ekonomin kan ha en påverkan på andra mindre euroländers ekonomi och även på ekonomi. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet regeringens förslag om att ska godkänna tilläggsavtalet med . Tilläggsavtal om lån till (SD) (SD) och (SD) anför: Vi påminner om att ansåg att inte borde ge ett bilateralt lån till (bet. 2011/12:FiU41). Det var enligt mening inte ansvar att reda ut de problem som bl.a. orsakats av att länder valt att avskaffa sin självständiga penningpolitik och varit oansvariga med sina statsfinanser. Dessutom innebar lånet till en mycket stor risk och den riskpremie som föreslogs i låneavtalet var alldeles för låg. ansåg även att staten inte skulle spekulera med medborgarnas pengar. Skattemedel ska behandlas vördsamt och med respekt och inte utsättas för den typ av risker ett bilateralt lån till på innebär. Det kan enligt mening finnas tillfällen då kan hjälpa andra länder med t.ex. ett bilateralt lån. Då bör det handla om länder i omedelbara närhet, övriga länder i och länderna i . Vi avstår dock från att reservera oss mot utskottets ställningstagande , eftersom lånet redan har getts till och vi inte kan se några nya nackdelar för med att godkänna tilläggsavtalet. Tilläggsavtal om lån till (V) (V) anför: drabbades hårt av den finansiella krisen –2009 och den djupa lågkonjunktur som följde i finanskrisens spår. Euron och ECB:s räntepolitik var en bidragande orsak till kris. Krisen orsakades framför allt av bankernas stora utlåning och de omfattande statliga insatser för att rädda bankväsendet som därför krävdes, inte av för stora offentliga utgifter. Tvärtom hade innan krisen slog till en låg statsskuld och goda offentliga finanser. har inga principiella invändningar mot att ställer upp med krediter eller annat stöd till länder som i likhet med drabbats av en statsfinansiell kris. Internationell solidaritet är en hörnsten i politik. Jag påminner dock om att när förslaget om att ge ett bilateralt lån på behandlades i utskottet (bet. 2011/12:FiU41) ansåg att det stabiliseringsprogram för som förhandlades fram mellan den irländska regeringen och , () och () hade en sådan utformning att inte kunde ställa sig bakom lånet. Stabiliseringsprogrammet var en förutsättning för lånet. Tyngdpunkten i programmet ligger på nedskärningar i de offentliga utgifterna. Programmet präglas av en kraftig nyliberal slagsida med krav på sänkta löner i den offentliga sektorn, sänkta minimilöner, kraftiga besparingar i olika offentliga välfärdsprogram och krav på privatiseringar. godkände att gav ett bilateralt lån till som bl.a. innebar att skulle genomgå stabiliseringsprogrammet. Jag har valt att inte reservera mig mot förslaget att godkänna tilläggsavtalet, eftersom det avtalet inte ger upphov till några nya krav på nedskärningar i de offentliga finanserna för . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:9 Tilläggsavtal om lån till : godkänner tilläggsavtalet om lån till .