bet · H101UbU16 · 2014-01-17 00:00:00 — 2013/14:UbU16 Studiestöd behandlar i detta betänkande 35 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör studiestödsfrågor. Av dessa behandlas 7 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionerna avser bl.a. studiestödssystemet, fribeloppet, frågor om villkoren för studiemedel, den nedre åldersgränsen för studiemedel, flexibel tidsgräns för studiemedel, avskrivning av studieskulder och studiehjälp. Utskottet avstyrker samtliga motioner och hänvisar i huvudsak till gällande rätt, tidigare ställningstaganden, pågående beredning och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns fyra reservationer (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Ub305 av och (båda C) yrkande 3 och 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 1 (S) 2013/14:Ub237 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub241 av (M), 2013/14:Ub277 av (M), 2013/14:Ub278 av (M) yrkande 1, 2013/14:Ub280 av (KD), 2013/14:Ub305 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub314 av och (båda M), 2013/14:Ub317 av (M), 2013/14:Ub324 av (M), 2013/14:Ub359 av m.fl. (M), 2013/14:Ub384 av (M), 2013/14:Ub390 av och (båda M) yrkande 1, 2013/14:Ub462 av och (båda M) och 2013/14:Ub513 av (M). Frågor om villkoren för studiemedel 2013/14:Ub260 av (M), 2013/14:Ub278 av (M) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Ub380 av (M) och 2013/14:Ub385 av (M). Den nedre åldersgränsen för studiemedel 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 2 (S, MP, V) Flexibel tidsgräns för studiemedel 2013/14:Ub338 av Shadiye Heydari (S). Reservation 3 (S) 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 4 (MP, V) 2013/14:Ub282 av (FP) och 2013/14:Ub461 av (C). Motioner som bereds förenklat 2013/14:Ub220 av och (båda S), 2013/14:Ub228 av (KD), 2013/14:Ub305 av och (båda C) yrkande 4, 2013/14:Ub346 av m.fl. (S), 2013/14:Ub390 av och (båda M) yrkande 2, 2013/14:Ub446 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub480 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 35 motionsyrkanden om studiestödsfrågor från den allmänna motionstiden . Av dessa tar 7 motionsyrkanden upp frågor som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Motionerna tar upp frågor som handlar om bl.a. studiestödssystemet, fribeloppet, frågor om villkoren för studiemedel, den nedre åldersgränsen för studiemedel, flexibel tidsgräns för studiemedel, avskrivning av studieskulder och studiehjälp. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en reell möjlighet för alla att studera oavsett ekonomisk situation och om en översyn av reglerna för att beviljas studiestöd för att möjliggöra studier senare i livet. Jämför reservation 1 (S). I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 20 framhålls att studiestödet ska ge en reell möjlighet för alla att studera oavsett ekonomisk situation. Motionärerna hänvisar bl.a. till att en högre utbildning ökar möjligheterna att få ett jobb och att allt fler ungdomar vill läsa på universitet eller högskola. Många studenter upplever dock enligt motionärerna att de dåliga ekonomiska villkoren går ut över studierna. Motionärerna vill att fler människor ska ges möjligheter till utbildning och möjlighet till livslångt lärande. Vidare spelar enligt motionärerna samhällsklass och bakgrund en stor roll för utbildningsvalet. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll för att bryta dessa mönster. Mer behöver också göras för grupper av studenter som har en särskilt utsatt ekonomisk situation, däribland studenter som har barn. I motion 2013/14:Ub305 av och (båda C) yrkande 3 föreslås att reglerna för att beviljas studiestöd ses över i syfte att möjliggöra studier senare i livet. En andra chans till påbyggnadsutbildning eller högre utbildning behövs enligt motionärerna mot bakgrund av ett allt längre arbetsliv. Utskottet vill inledningsvis framhålla studiemedelssystemets centrala roll i det livslånga lärandet. I dagens kunskapssamhälle blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Alla måste vara öppna för att skaffa sig nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har, utöver de i ett internationellt perspektiv generösa nivåerna, flera inslag som främjar det livslånga lärandet, t.ex. tilläggslån som syftar till att underlätta övergången från arbete till studier för äldre studerande som har arbetat och möjligheten för de som är eller äldre att studera på grundskole- och gymnasienivå med studiemedel med den högre bidragsnivån (73,av studiemedlens totalbelopp i stället för [prop. 2013/14:1 utg.omr. 15 s. 19]). I sammanhanget bör vidare framhållas att utskottet och sedermera också ställde sig bakom en höjning av tilläggslånet med ca per studiemånad fr.o.m. . Höjningen underlättar ytterligare övergången mellan arbete och studier. Dessutom innebär beslut att tilläggslån till skillnad från tidigare även får lämnas för deltidsstudier fr.o.m. . Detta möjliggör att tilläggslånet bättre kan anpassas till olika individers behov. beslutade också om en höjning av den övre åldergränsen för rätt till studiemedel från till . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet, den s.k. lånetrappan, flyttas genom beslut också fram med och nedtrappningen av rätten att låna ska därmed fr.o.m. ske (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utskottets uppfattning är att dessa beslut sammantaget innebär viktiga förbättringar som underlättar det livslånga lärandet. När det gäller nivån på studiemedlen vill utskottet påminna om att vid upprepade tillfällen har ställt sig bakom höjningar av studiemedelsbeloppet. I budgetpropositionen höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad vid heltidsstudier fr.o.m. (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). Studiemedlet höjdes med ytterligare per studiemånad vid heltidsstudier fr.o.m. (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad vid heltidsstudier . Nivåerna i studiemedelssystemet är dessutom indexerade efter prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen. När det gäller de ekonomiska förutsättningarna för studier bör också framhållas att en jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . Detta tyder på att studiemedlens värde står sig relativt väl. Den ökade köpkraften kan förklaras av att studiemedlen höjdes både 2010 och 2011 (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15 s. 26). Även i Centrala enkätundersökning Studerandes ekonomiska och sociala situation 2011 (, dnr 2012-2189-1703) bekräftar studenterna att deras ekonomiska situation har förbättrats. En annan viktig del i de studerandes ekonomi utgörs av storleken på det s.k. fribeloppet. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. har fribeloppet höjts med ca (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). beslutade att återigen höja fribeloppet med ca fr.o.m. . Fribeloppet uppgår därmed till ca per kalenderår (prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105) vid heltidsstudier (). Fribeloppshöjningarna har gett studenterna en bättre ekonomisk situation. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att regeringen fattade beslut om att räntan för studielån sänks till . Det är lägre än ränta. Beslutet berör de ca 1,5 miljoner människor som har studielån. Låntagarnas ränta blir den lägsta nivån någonsin (pressmeddelande, [], ). När det gäller motionärernas hänvisning till samhällsklass och bakgrundens betydelse för vilka som går vidare till eftergymnasiala studier, dvs. närmast frågan om breddad rekrytering till högskolan, vill utskottet hänvisa till vad utskottet uttalade i samband med att frågan om breddad rekrytering behandlades i betänkandet Högskolan. Utskottet framhöll bl.a. att breddad rekrytering är viktig och hänvisade till att det anges i högskolelagen (1992:1434) att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan (1 kap. 5 §). Målet är en ökad rekrytering av socialt och etniskt underrepresenterade grupper i högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98 m.fl.). Utskottet ansåg dessutom att de reformer som regeringen har genomfört och genomför för att förbättra kvaliteten och höja kunskapsresultaten i och gymnasieskolan har stor betydelse för att bredda rekryteringen till högskolan. Utskottet anförde avslutningsvis att man noga avser att följa utvecklingen på detta område (bet. 2012/13:UbU8 s. 35–36). Utskottet vill i sammanhanget inte utesluta att de senare årens många förbättringar av studieekonomin och den lägsta räntan någonsin för studielån kan få positiva effekter vad gäller den breddade rekryteringen. När det gäller frågan om de ekonomiska förutsättningarna för studerande med barn delade utskottet regeringens bedömning att tilläggsbidraget för studerande med barn skulle höjas (bet. 2012/13:UbU2 s. 23–24). Höjningen ökar den ekonomiska tryggheten för studerande föräldrar och deras barn. Med den genomförda höjningen stärker tilläggsbidraget vardagsekonomin för t.ex. en studerande med två barn med vid fyra veckors heltidsstudier (nivå). Utskottet anser mot bakgrund av beslutade höjningar av studiemedelsbeloppet, tilläggsbeloppet, fribeloppet och tilläggsbidraget till studerande med barn samt utskottets tidigare ställningstaganden att någon åtgärd från inte är motiverad. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Ub305 (C) yrkande 3 och 2012/13:Ub572 (S) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att bl.a. se över frågan om att avskaffa fribeloppet i sin helhet och att avskaffa fribeloppet för lånedelen. I motionerna 2013/14:Ub241 av (M), 2013/14:Ub277 av (M), 2013/14:Ub278 av (M) yrkande 1, 2013/14:Ub280 av (KD), 2013/14:Ub305 av och (båda C) yrkande 1, 2013/14:Ub314 av och (båda M), 2013/14:Ub317 av (M), 2013/14:Ub324 av (M), 2013/14:Ub359 av m.fl. (M), 2013/14:Ub384 av (M) och 2013/14:Ub513 av (M) begärs att möjligheten att avskaffa fribeloppet för studiemedlets lånedel och bidragsdel ska ses över. Motionärerna framhåller som stöd för ett avskaffat fribelopp att det t.ex. leder till förbättrade möjligheter till arbetslivserfarenhet för studerande och att den studerande själv som individ bör få bestämma om och hur mycket han eller hon vill arbeta. Vissa motionärer framhåller också att ett avskaffat fribelopp leder till förbättrad ekonomi för enskilda studerande, ökade skatteintäkter för staten och minskat svartarbete. I motionerna 2013/14:Ub237 av i (M) yrkande 2, 2013/14:Ub305 av och (båda C) yrkande 2, 2013/14:Ub390 av och (båda M) yrkande 1 och 2013/14:Ub462 av och (båda M) begärs att möjligheten att avskaffa fribeloppet för lånedelen ses över med hänvisning till i huvudsak samma argument som framgått ovan. I motion 2013/14:Ub237 av i (M) yrkande 1 föreslås en översyn av fribeloppet och om studiemedlets bidragsdel bör behovsprövas. Motionären framhåller att studiemedlets bidragsdel inte bör kunna användas som ett sätt att dryga ut sina inkomster för den studerande som till stor del försörjer sig på arbete . Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster under kalenderåret som överstiger ett visst belopp, fribeloppet, reducerar studiemedlen. Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Är inkomsten högre än fribeloppet minskas studiemedlen av den del av inkomsten som överstiger fribeloppet. Bidragsdelen och lånedelen minskas proportionellt, och reduktionsbeloppet fördelas på de veckor som studiemedel har beviljats för . Fribeloppets storlek beror på det antal veckor för vilka den studerande har studiemedel . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt. Det fribelopp som gäller för studenten står alltid i beslutet om studiemedel (3 kap. 16–18 §§ och 21–22 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 16 § studiestödsförordningen [2000:655] och 9 kap. Centrala författningssamling [CSNFS] 2001:1). har, som framgått ovan, ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet fr.o.m. respektive fr.o.m. höjs med ca . Fribeloppet uppgår därmed till ca per kalenderår. Fribeloppshöjningarna har gett de studerande en bättre ekonomisk situation. Dessutom har höjningen gett studerande en ökad möjlighet att arbeta vid sidan av studierna och därmed tidigt skaffa sig arbetslivserfarenhet, vilket utskottet välkomnar. I sammanhanget kan även nämnas att () av regeringen har fått i uppdrag att följa upp den höjning av fribeloppet som trädde i kraft . En slutlig redovisning av uppdraget ska enligt CSN:s regleringsbrev lämnas till () (U2013/7551/SF och U2013/7485/). Utskottet har tidigare behandlat motsvarande motioner om fribeloppet vid ett flertal tillfällen, bl.a. . Utskottet framhöll i sin motivering till att avstyrka motionerna att ett helt eller delvis avskaffat fribelopp skulle medföra stora ökningar av statens utgifter, vilket utskottet inte kunde ställa sig bakom (bet. 2011/12:UbU16 s. 8–9). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan och vill dessutom inte föregripa Centrala slutliga redovisning av uppdraget gällande höjning av fribeloppet. Utskottet avstyrker således motionerna 2013/14:Ub237 (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub241 (M), 2013/14:Ub277 (M), 2013/14:Ub278 (M) yrkande 1, 2013/14:Ub280 (KD), 2013/14:Ub305 (C) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub314 (M), 2013/14:Ub317 (M), 2013/14:Ub324 (M), 2013/14:Ub359 (M), 2013/14:Ub384 (M), 2013/14:Ub390 (M) yrkande 1, 2013/14:Ub462 (M) och 2013/14:Ub513 (M). Frågor om villkoren för studiemedel Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att bl.a. göra en översyn av den nedre åldersgränsen för studiemedel, göra körkortsutbildning studiemedelsberättigad och flexibel tidsgräns för studiemedel. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V) och 3 (S). Den nedre åldersgränsen för studiemedel I kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 13 efterfrågas en sänkning av den nedre åldersgränsen för rätten till studiemedel för studerande som är 18 eller och har gått ut gymnasieskolan och som vill bedriva gymnasiala studier inom vuxenutbildning eller vid folkhögskola. I motion 2013/14:Ub260 av (M) efterfrågas en möjlighet att göra körkortsutbildning studiemedelsberättigad. Motionären hänvisar bl.a. till de behov av körkort som finns bland ungdomar inte minst på landsbygden. Många som bor och arbetar på landsbygden är ofta hänvisade till bil för att kunna ta sig till och från arbetet, inte minst på obekväma arbetstider. Flexibel tidsgräns för studiemedel I motion 2013/14:Ub338 av Shadiye Heydari (S) föreslås att tidsgränsen för grundskolestudier med studiemedel i vuxenutbildning utökas. För många vuxenstuderande med utländsk bakgrund och med begränsad utbildningsnivå eller som helt saknar utbildning räcker inte dagens totalt med studiemedel vid grundskolestudier för att slutföra studierna. För att inte hamna i arbetslöshet är det enligt motionären viktigt att de studerande ges möjlighet till längre studietid än . Vuxenstuderande på grundskolenivå med studiemedel är dessutom överrepresenterade bland de studerande som har återbetalningsproblem. I motion 2013/14:Ub278 av (M) yrkande 2 föreslås att studiemedlets studiebidrag respektive studielån bör behandlas som två separata studiefinansieringsformer som möjliggör för studerande att avstå från studiebidraget. Enligt motionären gör en sådan förändring att den studerande till skillnad från skulle kunna finansiera sitt uppehälle utan att det belastar staten. I yrkande 3 efterfrågas en översyn av storleken på studielånen. Om en studerande inte har rätt till eller efterfrågar studiemedlets bidragsdel bör den studerande kunna få ett större studielån. I motion 2013/14:Ub380 av (M) efterfrågas en översyn av studievillkoren för äldre arbetslösa som omskolar sig. Motionären framhåller att en ytterligare höjning av den övre åldersgränsen för studiemedel eller andra villkor för studietakt för äldre arbetslösa skulle kunna vara möjliga åtgärder att vidta. I motion 2013/14:Ub385 av (M) efterfrågas en översyn av rätten till studiemedel för viss praktik som ligger utanför den ordinarie utbildningen. Enligt motionären innebär den nuvarande ordningen med avsaknad av rätt till studiemedel vid praktik utanför utbildningen att många studenter väljer bort praktik av ekonomiska skäl och därmed går miste om både värdefull kunskap och viktiga arbetsplatskontakter. Det bör därför vara möjligt att få studiemedel för sådan praktik som kan leda till anställning på arbetsmarknaden eller som kan anses viktig för den berörda utbildningen. Den nedre åldersgränsen för studiemedel Studerande som läser på grundskole- eller gymnasienivå kan få studiemedel fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Denna nedre åldersgräns gäller för utbildningar i avdelningarna A 1 och A 2 i bilagan till studiestödsförordningen (2000:655), dvs. gymnasieskolor, många folkhögskoleutbildningar, och statlig vuxenutbildning, vissa kompletterande skolor m.fl. kan de studerande vid dessa utbildningar få studiehjälp om de studerar på heltid. Studiemedel kan beviljas och betalas ut till studerande fr.o.m. vecka 27 det år de fyller . Det finns ingen nedre åldersgräns för studerande på högskola eller andra eftergymnasiala utbildningar (avdelningarna B 1 och B 2). Vid studier på högskolans basår (avdelning A 3) finns inte heller någon nedre åldersgräns för att beviljas studiemedel (7 kap. 1 § , 3 kap. 2 § studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 1 § studiestödsförordningen och 9 kap. 2 § CSNFS 2001:1). Studiehjälp i form av studiebidrag uppgår till . Studiebidraget lämnas fr.o.m. kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller , och som längst t.o.m. första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller (2 kap. 3 § studiestödslagen). En elev som är och är inackorderad på en folkhögskola kan vara berättigad till statligt inackorderingstillägg. Vidare är vårdnadshavare enligt underhållsskyldiga för sina barn fram till , om barnet studerar på grundskola, gymnasium eller i annan jämförlig grundutbildning (7 kap. 1 §). Studiemedlet uppgår till totalt per studiemånad för heltidsstudier (2014). Utskottet avstyrkte motsvarande motion och uttalade då följande. Utskottet anser att det är viktigt att inte skapa incitament till avhopp från gymnasieskolan och att motverka tidig skuldsättning innan eftergymnasiala studier påbörjats. Därför bör åldersgränsen för rätten till studiemedel inte sänkas. Utskottet är sålunda av den uppfattningen att den gällande nedre åldersgränsen för rätt till studiemedel för studier på grundskole- eller gymnasienivå är väl avvägd. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därmed motionen 2013/14:Ub573 (S) yrkande 13. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkanden om att CSN ska administrera ett särskilt lån för körkortsutbildning. Utskottet har då hänvisat till att man inte har varit berett att uttala sig till förmån för att CSN eller någon annan statlig myndighet ska administrera några lån för körkortsutbildning som lämpligen den ordinarie kredit- och lånemarknaden kan sköta (bet. 2010/11:UbU10 s. 9–10). Utskottet vidhåller sin uppfattning och ser sålunda inget behov av att göra det möjligt att genomgå körkortsutbildning med studiemedel. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub260 (M). Flexibel tidsgräns för studiemedel För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för hur många veckor studiemedel kan lämnas. Vilken tidigare utbildning den studerande har inverkar på antalet veckor som studiemedel kan betalas ut för studier på grundskolenivå. Den som redan har fullständig grundskoleutbildning eller motsvarande svensk eller utländsk utbildning kan få studiemedel för 40 veckors () grundskolestudier. Den som saknar grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning kan få studiemedel för 80 veckors () grundskolestudier. Den som saknar grundskoleutbildning och som behöver färdighetsträning i att läsa, skriva eller räkna kan få studiemedel i , eller totalt . Med färdighetsträning menas studier som motsvarar årskurs 1–6 (3 kap. 8 § studiestödslagen, 5 kap. CSNFS 2001:1). Studiemedel kan lämnas med två olika bidragsnivåer. Den generella bidragsnivån uppgår till av studiemedlens totalbelopp och den högre bidragsnivån till av totalbeloppet. För dem som väljer att låna är studiemedlens totalnivå dock densamma oavsett bidragets storlek. Den högre bidragsnivån kan lämnas fr.o.m. och riktar sig främst till studerande på grundläggande (och gymnasial) nivå som inte har sådan utbildning . För studier på grundskolenivå kan det högre bidraget dock betalas ut även till studerande som redan har en grundskoleutbildning eller motsvarande (3 kap. 12–13 §§ studiestödslagen). överlämnade den s.k. sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20). Utredningen föreslår bl.a. flera förändringar av studiemedlen i syfte att förbättra den studieekonomiska situationen för studerande på grundläggande nivå, för att därigenom öka fullföljandet och minska problemen med återbetalning av lån. Studiemedel bör enligt utredningen ges med en enhetlig bidragsdel för alla studerande på grundläggande nivå, där bidragsandelen utgör 73 och lånedelen av studiemedelsbeloppet. Antalet veckor med studiemedel föreslås individanpassas och bestämmas mot bakgrund av varje studerandes behov. Utredningen föreslår även att studerande på grundskolenivå ska kunna tilldelas studiemedel i 50, 80 eller , beroende på utbildningsbehov. Betänkandet bereds i (). Utskottet kan konstatera att ovan redovisade förslag från ligger i linje med motionärens önskemål. Utskottet vill dock inte föregripa den beredning som pågår inom () och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub338 (S). När det gäller frågan om att studiebidrag respektive studielån bör behandlas som två separata studiefinansieringsformer och det därmed bör bli möjligt för de studerande att avstå från studiebidrag och även låna ett större belopp än vill utskottet anföra följande. En studerande kan ansöka om enbart studiebidrag eller om både studiebidrag och studielån. Man kan söka studielån för samma antal veckor som man söker studiebidrag eller för ett mindre antal veckor (3 kap. 1 § och 11–13 §§ studiestödslagen). Enligt utskottets mening finns det inte anledning att anta annat än att efterfrågan bland de studerande att avstå från studiebidrag till förmån för utökade studielån är synnerligen begränsad. Något behov av att ändra gällande regelverk i detta avseende får därmed inte anses föreligga. Även i övrigt anser utskottet att dagens regelverk är väl avvägt och således inte i behov av förändring. Utskottet avstyrker motion 2013/14:Ub278 (M) yrkandena 2 och 3. När det gäller frågan om studievillkoren för äldre arbetslösa som omskolar sig vill utskottet inledningsvis framhålla att från samhällsekonomisk synpunkt är studier ofta att föredra framför studier senare i livet. I många fall finns det dock goda skäl att studera även efter ungdomsåren som t.ex. efter en längre tids arbetslöshet. Det är därför rimligt att det finns möjligheter att utbilda sig både inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning även för den som är något äldre. I enlighet med detta synsätt har, som ovan framgått, ställt sig bakom en höjning av den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel från till . Nedtrappningen i rätten att låna har också förskjutits uppåt i åldrarna och ska fr.o.m. ske .