bet · H101SkU24 · 2014-03-18 00:00:00 — 2013/14:SkU24 Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i I betänkandet behandlar utskottet proposition 2013/14:76 Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i och fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås en höjning av trängselskatten i och att trängselskatt ska införas på . Syftet med ändringarna är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till en utbyggnad av tunnelbanan i , som delfinansieras av medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten efter avdrag för system- och administrationskostnader. Finansieringen innebär ökade ekonomiska åtaganden för staten som kräver framtida anslagsmedel. I propositionen föreslås också att bemyndigar regeringen att ingå nödvändiga ekonomiska åtaganden. Vidare lämnas ett förslag om bemyndigande för regeringen att överlåta en viss fastighet. Ändringarna i lagen (2004:629) om trängselskatt träder i kraft . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna. I betänkandet finns sex reservationer (S, MP, SD, V) och ett särskilt yttrande (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Höjd trängselskatt för och trängselskatt på antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. Därmed bifaller proposition 2013/14:76 punkt 1 och avslår motionerna 2013/14:Sk4 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 1 (MP, V) Reservation 2 (SD) Trängselskatt på efter att Förbifart öppnat för trafik 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 3 (S, MP, V) Ändring av beställningsbemyndiganden och överlåtelse av fastighet a) att för anslaget 1:11 Trängselskatt i under utgiftsområde 22 Kommunikationer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 16 2015–2048, b) att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 99 2015–2050, c) att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. Därmed bifaller proposition 2013/14:76 punkterna 2–4. Beslutanderätt om trängselskatt på lokal och regional nivå 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP, V) Trängselskatt för utländska fordon 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 5. 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 3. 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 6 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (MP), (KD), (V), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet proposition 2013/14:76 Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i och fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Det lagförslag som läggs fram av reservanterna redovisas i bilaga 3. har genom ett protokollsutdrag lämnat ett yttrande som behandlar frågan om en överlåtelse av fastigheten 4:1 till kommun. bedriver försvarsmakten verksamhet på fastigheten (se bilaga 4). Lagen (2004:629) om trängselskatt gör det möjligt för staten att ta ut tids- och platsrelaterad skatt på trafik med vissa fordon. Bestämmelser om var och när skatt ska tas ut samt skattens storlek finns i bilagor till lagen. Bilagorna omfattar och kommuner. I tillämpas bestämmelserna . –togs skatt ut för passager in i och ut ur . Efter beslut av återinfördes trängselskatten stadigvarande i . I proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i anges att syftet med en trängselskatt är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till att finansiera investeringar i vägnätet i . I tas trängselskatt ut med 10, beroende på tidpunkt. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil uppgår till högst . Essingeleden är inte skattebelagd. Enligt Stockholmsöverenskommelsen 2007 mellan staten, kommuner och ska trängselskatt på tas ut efter att Förbifart öppnar för trafik 2022. I propositionen föreslås en höjning av trängselskatten i och att trängselskatt ska införas på . Syftet med ändringarna är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till en utbyggnad av tunnelbanan i , som delfinansieras av medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten efter avdrag för system- och administrationskostnader. Finansieringen innebär ökade ekonomiska åtaganden för staten som kommer att kräva framtida anslagsmedel. I propositionen föreslår regeringen därför även att bemyndigar regeringen att ingå nödvändiga ekonomiska åtaganden. Vidare lämnas ett förslag om bemyndigande för regeringen att överlåta en viss fastighet. Ändringarna i lagen (2004:629) om trängselskatt föreslås träda i kraft . Höjd trängselskatt för och trängselskatt på Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att höja trängselskatten i och att införa trängselskatt på . godtar regeringens bedömning om att medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten, efter avdrag för system- och administrationskostnader, ska delfinansiera utbyggnaden av tunnelbanan i . avstyrker motionsförslag om en ökad statlig medfinansiering av den planerade tunnelbaneutbyggnaden och om att införa trängselskatt på . Jämför reservationerna 1 (MP, V) och 2 (SD). Regeringen föreslår att trängselskatten höjs och att fler nivåer införs i . Skattebeloppen för respektive nivå föreslås bli , , och . Regeringen föreslår vidare att trängselskatt införs på vid . Skattebeloppen på för respektive nivå föreslås bli , , och . Det högsta sammanlagda skattebeloppet per kalenderdygn höjs från till . Ändringarna ska gälla fr.o.m. . Regeringens förhandlingspersoner i Stockholmsförhandlingen har föreslagit att trängselskatt ska införas för färd på vid och för passage över Saltsjö-Mälarsnittet och att skattebeloppen ska höjas. har sedermera i ett kompletterande underlag, som tagits fram efter att en principöverenskommelse slutits mellan parterna, bedömt att skattebeloppen för för respektive nivå bör uppgå till , , och . För bedöms att skattebeloppen bör uppgå till , , och . Efter principöverenskommelsen har ett avtal ingåtts mellan staten, , , kommun, kommun och kommun om en utbyggnad av tunnelbanan i och hur denna ska finansieras. Enligt avtalet är ändrade och breddade trängselskatter en förutsättning för finansieringen av utbygganden av tunnelbanan. Intäkterna från trängselskatten är beräknade utifrån att trängselskatt införs på med ett högsta skattebelopp om , att trängselskatten för höjs så att det högsta skattebeloppet blir , samt att den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil blir . Enligt avtalet ska ändringarna gälla fr.o.m. . Skattebeloppen har legat på samma nivå i . Med anledning av en väntad kraftig ökning av trafiken i , och av att ett antal åtgärder som får stor påverkan på trafiksystemet färdigställs , finns det ett behov av en översyn av trängselskattens utformning. Det är viktigt att upprätthålla de trafikstyrande effekterna av trängselskatten och att säkerställa den samhällsekonomiska effektiviteten Eftersom avtalet inte omfattar en trängselskatt för passage över Saltsjö-Mälarsnittet, och bl.a. motsätter sig en sådan, väljer regeringen att inte gå vidare med den delen av förslaget i framställan. Regeringen anser att de skattebelopp som anges i kompletterande underlag är väl avvägda med hänsyn till samhällsekonomisk effektivitet och den prisutveckling som skett sedan trängselskatten infördes. De högre beloppen är även en förutsättning för att finansiera de infrastrukturinvesteringar som har förhandlats fram inom ramen för Stockholmsförhandlingen. I anges att motiven för att införa en trängselskatt på redan innan Förbifart öppnas är att Essingeleden är hårt belastad med mycket trängsel och köer som följd. Köerna på växer ut i trafiksystemet och påverkar en stor del av det centrala vägnätet. Den lokala trafiken, definierad som trafik som har start eller mål inom , eller , utgör en stor majoritet av trafiken på . Dessutom börjar eller slutar av privatresorna och av näringslivets transporter på i innerstaden. En trängselskatt på vid , innan Förbifart öppnar, skulle tillsammans med en sådan höjning av trängselskatten som föreslås innebära en minskning av trafiken på med och i med när trängseln är som störst. De flesta av köerna i trafiksystemet skulle bli kortare. Enligt underlag skulle effektiviteten i vägnätet öka så mycket att trafikanterna totalt sett får en vinst jämfört med det nuvarande regelverket. Regeringen anser därmed att det finns skäl att införa trängselskatt för passage över Essingeleden , dvs. innan Förbifart öppnas. Även de resenärer som endast passerar drabbas av trängseln på och kommer att ha nytta av trafikminskningen. Användningen av de ökade intäkterna från trängselskatten Regeringen bedömer att medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten, efter avdrag för system- och administrationskostnader, bör delfinansiera utbyggnaden av tunnelbanan i . Tillväxten i kräver att transportinfrastrukturen byggs ut och att det finns effektiva kollektivtrafiktransporter. Genom Stockholmsförhandling har staten avtalat med , , kommun, kommun och kommun om finansiering och medfinansiering av en utbyggnad av tunnelbanan samt om en ökad bostadsbebyggelse i . I avtalet ingår en utbyggnad av tunnelbanan till och /Söderort, till Arenastaden via Hagastaden och från till . Kommunerna åtar sig att uppföra 78 000 bostäder i det berörda området. Avtalet gäller under förutsättning att beslutar om de föreslagna ändringarna i trängselskattelagen och om andra nödvändiga finansiella befogenheter samt att regeringen, kommunfullmäktige i respektive kommun och godkänner avtalet. Avtalet är flerårigt och gäller till 2030. Parterna ska gemensamt bidra till finansieringen av utbyggnaden av tunnelbanan med en investeringskostnad om . finansierar därutöver inköp av fordon och utbyggnad av depåer och depåanslutningar till ett belopp om . Trängselskatteintäkter ska finansiera av investeringskostnaden. Trängselskatteintäkterna är beräknade utifrån de intäktsökningar som förslaget bedöms medföra. Därutöver ska staten genom statlig medfinansiering bidra med och övriga parter med resterande medel. De ökade intäkter som förslaget bedöms medföra är en förutsättning för de infrastrukturinvesteringar som har förhandlats fram. Effekter för den enskilde, företagen och miljön Förslagen innebär en högre beskattning för en arbetspendlare i . Den årliga kostnadsökningen beräknas till mellan och . Vid beskattning av Essingeleden kan i vissa fall tre eller ännu fler beskattade passager uppkomma vid resor till och från arbetet. I sådana fall kan uttaget av trängselskatt beräknas till maximalt vid ett maxbelopp om . De ökade kostnaderna begränsas för privatbilister som har avdragsrätt för resor mellan bostad och arbetsplats. De ekonomiska effekterna varierar mellan olika typer av verksamheter. Förslagen innebär en viss ökning av företagens totala kostnader för trängselskatt. Den årliga ökade kostnaden för trängselskatt beräknas till ca . De ökade kostnaderna begränsas i och med att företagen har avdragsrätt för trängselskatt. Den sammanlagda trafikminskningen blir i och i regionen. Trafiken i beräknas minska med under högtrafikperiod och med i genomsnitt när ändringarna av trängselskatten införs. Trafiken på beräknas minska med och med i genomsnitt när trängselskatt tas ut. Enligt scenario ökar kollektivtrafikresandet mot innerstaden jämfört med nuvarande regler. Koldioxidutsläppen i förväntas minska i samma utsträckning som trafiken i regionen minskar. Från trafiken i regionen minskar koldioxidutsläppen med . Effekten av förslaget för trängselskatten på luftkvaliteten är tydlig lokalt, särskilt vad gäller minskade partikelhalter längs , men ändringarna har marginell betydelse på regional skala. Förslaget leder till att befolkningens exponering av luftföroreningar totalt sett minskar, vilket är positivt för miljökvalitetsmålen luft och God bebyggd miljö. Sammantaget beräknas skatteintäkterna öka med ca fr.o.m. . Höjningen av skattebeloppen i det befintliga systemet ökar intäkterna med och införandet av skatt på ökar intäkterna med . Intäkterna från tilläggsavgiften ökar till . Skattebeslut vad avser Essingeleden beräknas leda till ett ökat antal tilläggsavgifter. På behöver fyra betalstationer sättas upp till en beräknad kostnad av . De årliga kapitalkostnaderna om lån tas upp beräknas till ca . System- och administrationskostnaderna bedöms öka med sammanlagt . Förslaget bedöms inte medföra några merkostnader eller något merarbete för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Eventuellt andra tillkommande kostnader för , och får finansieras inom respektive myndighets anslagsram. Överskottet från trängselskatten i ska finansiera vissa infrastrukturprojekt i som ingår i Nationell plan för transportsystemet 2010–2021 och Länsplan för regional transportinfrastruktur i –2021. Det ytterligare överskott från trängselskatten som förslaget medför bör delfinansiera utbyggnaden av tunnelbanan i . Regeringen avser att i en kommande budgethantering göra en samlad bedömning av förslagen i propositionen, tillsammans med förslagen i propositionen Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen (2013/14:26) och eventuella förslag som har samband med . I motion 2013/14:Sk4 av och (båda SD) yrkandena 1–3 föreslås att avslår förslagen om att höja trängselskatten i och om att införa trängselskatt på . I motionen föreslås också ett tillkännagivande till regeringen om att staten bör ta ett större finansieringsansvar för utbyggnaden och utvecklingen av tunnelbanenät. I motionen anförs att är positiva till den tunnelbaneutbyggnad som föreslås inom ramen för Stockholmsförhandlingen och till att staten medfinansierar projektet. är däremot kritiska till finansieringen och menar att avtalet innebär flera ofördelaktiga villkor för stockholmarna. Staten totala bidrag uppgår till endast av den totala kostnaden på . De trängselskatter som stockholmarna betalar bör räknas som en del av regionens bidrag till finansieringen och inte som statens. Eftersom de nuvarande trängselskatterna inte tillgodoser finansieringsbehovet förväntas stockholmarna dessutom acceptera en chockhöjning av trängselskatten och att trängselskatt införs på . De berörda kommunerna har slutligen fått avstå inflytande över den egna bostadsplaneringen och markexploateringen till statens förhandlingspersoner. Enligt motionärerna bör staten ta ett större finansieringsansvar för projekten i Stockholmsförhandlingen. Motionärerna anser att det är särskilt anmärkningsvärt att Essingeleden ska straffbeskattas. Det sätt på vilket trängselskatt påtvingades stockholmarna var från demokratisk synpunkt mycket tvivelaktigt, framhåller motionärerna. Partier som gick till val på att inte införa trängselskatt ändrade sig efter valet och införde trängselskatt trots givna vallöften. Det uttalades också mycket tydligt att trängselskatt inte skulle tas ut på , i vart fall inte förrän Förbifart var klar . Det har också flertalet kranskommuner framhållit i sina respektive remissyttranden. Motionärerna anser därför att allianspartierna därmed har gjort sig skyldiga till flagranta löftesbrott. I kommittémotion 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås att ska besluta att införa trängselskatt på . Motionärerna beklagar att regeringen i första hand tycks se trängselavgifter i som en fiskal fråga där det gäller att pressa så mycket pengar som möjligt ur bilisterna. Enligt motionen är det i princip en ny bilskatt som införs för trafikanterna i . anser att avgiftssystemet bör användas och utvecklas för att minska köer, trängsel och miljöbelastning. Trängseln i trafiken är stor och nödvändiga åtgärder kan inte vänta . anser att miljö- och trafikaspekter talar för att Essingeleden avgiftsbeläggs redan från . utveckling fordrar en utbyggnad av transportinfrastrukturen, inte minst behövs ny kollektivtrafik, och nya bostäder. Utskottet välkomnar att staten genom Stockholmsförhandling har slutit ett långsiktigt avtal som innebär en finansiering och medfinansiering av såväl ny tunnelbana som ökad bostadsbebyggelse i regionen. Skattebeloppen i trängselskatten har inte höjts i och en justering är därför väl motiverad även med hänsyn till behovet av att upprätthålla de trafikstyrande effekterna av skatten. Utskottet anser att de föreslagna höjningarna i är väl avvägda. Essingeleden är hårt trafikbelastad och utskottet anser att det i propositionen redovisats goda skäl för att införa trängselskatt på . Utskottet tillstyrker således regeringens förslag om att höja trängselskatten i och om att införa trängselskatt på . Utskottet avstyrker motionsförslaget om att införa trängselskatt på . Utskottet godtar regeringens bedömning att medel motsvarande de ökade intäkterna från trängselskatten, efter avdrag för system- och administrationskostnader, bör delfinansiera utbyggnaden av tunnelbanan i . Enligt avtalet mellan staten, och berörda kommuner ska medel motsvarande trängselskatter finansiera av statens andel av investeringskostnaden för utbyggnaden av tunnelbanan. I motion Sk4 (SD) föreslås att staten ska ta ett större finansieringsansvar för projekten i Stockholmsförhandlingen och att trängselskatteintäkterna inte ska räknas in i statens del av finansieringen. Trängselskatten är en statlig skatt och enligt utskottets uppfattning finns det inte något att invända mot att medel från skatten användas som del av det statliga åtagandet. Utskottet konstaterar att motionärerna inte har preciserat hur stort åtagande man anser att staten ska göra i samband med finansieringen av tunnelbaneutbyggnaden eller hur man för sin del vill finansiera det ökade statliga åtagandet. Frågan berörs heller inte i budgetalternativ. Motionsyrkandets effekter för statens finanser är därmed omöjliga att värdera. Utskottet avstyrker motionerna Sk4 och Sk7 i denna del. Trängselskatt på efter att Förbifart öppnat för trafik Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att rikta tillkännagivanden till regeringen om att inte nu slå fast att nivån på trängselskatten på ska sänkas när Förbifart eventuellt öppnas, om att regeringen ska återkomma med förslag om en enhetlig skatt på och i och om att skattebeloppen på bara ska sänkas om trängseln i trafiken på och i varaktigt sjunkit till en lägre nivå. Jämför reservation 3 (S, MP, V) och särskilt yttrande (S). Regeringen bedömer att trängselskatten på bör sänkas när Förbifart öppnar för trafik. Regeringens förhandlingspersoner anför i sin framställan till regeringen, med hänvisning till underlag, att Essingeleden riskerar att underutnyttjas som Förbifart riskerar att överutnyttjas om inte trängselskatten sänks när Förbifart öppnar för trafik 2022. I kommittémotion 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 3 anförs att inte nu bör slå fast att nivån på trängselskatten på ska sänkas när Förbifart eventuellt öppnas. har förordat trängselskatt på och välkomnar därför förslaget. Det saknas enligt motionen anledning att föregripa eventuella framtida förändringar av skattebeloppen på . I kommittémotion 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 4 föreslås att regeringen ska återkomma till senast då Förbifart öppnas 2022 med ett förslag om en enhetlig skatt för och Essingeleden. Motionärerna framhåller att det inte går att bedöma hur befolkningsexpansionen av kommer att påverka trafiken på . Det kan 2022 finnas goda skäl att inte sänka skatten på . I kommittémotion 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 3 sägs att frågan om skattebeloppen på inte bör kopplas till ett eventuellt byggande av Förbifart . Trängselskatten på bör bara sänkas om trängseln i trafiken på och i varaktigt sjunkit till en lägre nivå. Utskottet anser att det finns anledning att ta fasta på vad regeringens expertmyndighet anför om att Essingeleden riskerar att underutnyttjas som Förbifart överutnyttjas om inte trängselskatten på sänks i samband med att Förbifart öppnar för trafik. Utskottet delar således regeringens bedömning att trängselskatten på bör sänkas om trafiken utvecklas på det sätt som befarar. Utskottet utgår från att regeringen noga följer hur trafikmönstren utvecklas i samband med att Förbifart öppnar för trafik och överväger om skattebeloppen på behöver ändras. I det sammanhanget bör även frågan tas upp om skattebeloppen bör vara enhetliga på och i . Utskottet anser att tillkännagivanden med anledning av de aktuella motionerna inte behövs och avstyrker därför dessa i motsvarande delar. Ändring av beställningsbemyndiganden och överlåtelse av fastighet Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens föreslagna ändring av beställningsbemyndiganden och bemyndigandet att överlåta en fastighet. Regeringen begär ett bemyndigande av för att för anslaget 1:11 Trängselskatt i under utgiftsområde 22 Kommunikationer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 16 2015–2048. Regeringen begär vidare ett bemyndigande av för att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 99 2015–2050. Regeringen begär slutligen ett bemyndigande av för att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. Avtalet om finansiering och medfinansiering av en utbyggnad av tunnelbanan och en ökad bostadsbebyggelse i innebär ökade ekonomiska åtaganden för staten som kommer att kräva framtida anslagsmedel. Åtagandena bör finansieras med medel från anslaget Trängselskatt i , till vilket medel anvisas i relation till redovisade trängselskatter på inkomstsidan av statens budget. Bemyndigandet för anslaget bör därför ökas med 9 . I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på beräknade lån (). Regeringen avser att återkomma till med förslag till låneramar de år som lånefinansiering blir aktuellt. Avtalet innebär också ekonomiska åtaganden motsvarande den statliga medfinansieringen för en utbyggnad av tunnelbanan och statens andel av de eventuella kostnadsökningar som kan uppstå till följd av fördyringar. Dessa åtaganden bör belasta anslaget Utveckling av statens transportinfrastruktur. Bemyndigandet för anslaget bör därför ökas med 6 . Staten äger fastigheten 4:1 i kommun. Staten ska enligt avtalet utan ersättning senast i samband med byggstarten av tunnelbanan till överlåta fastigheten till kommun som åtar sig att uppföra ca 14 000 nya bostäder i området runt tunnelbanan och bidra med i medfinansiering till utbyggnaden av tunnelbanan. Fastighetens råmarksvärde beräknas till . Genom överlåtelsen av fastigheten skapas ett större sammanhängande bostadsområde i kommun som har väsentlig betydelse för den kommunala utvecklingen på lång sikt. Exploateringen av marken i kommun bidrar också till kommunens möjligheter att medfinansiera tunnelbanan. Försvarsmaktens verksamhet på fastigheten kommer vid behov att kunna omlokaliseras. Eventuella kostnader för Försvarsmakten vid överlåtelsen av fastigheten 4:1 i kommun ska finansieras inom befintliga ramar på utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. delar regeringens uppfattning att tillväxten i ställer krav på utbyggnad av transportinfrastrukturen och utökad bostadsbebyggelse. Enligt propositionen fyller den fastighet som det nu är fråga om ett viktigt behov i det sammanhanget. Av propositionen framgår att den föreslagna överlåtelsen kan komma att påverka Försvarsmaktens verksamhet.