bet · H101SoU22 · 2014-05-13 00:00:00 — I motion 2012/13:So386 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om apotekens informationsskyldighet. I motion 2013/14:So270 av (S) begärs ett tillkännagivande om att säkerställa läkemedelsförsörjningen för svårt sjuka patienter med extemporeläkemedel. Motionären anför att en uppföljning bör göras så att man säkerställer att patienter inte blir utan läkemedel om överprövningar av upphandlingar drar ut . I motion 2012/13:So231 av (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att inspektioner bör bli mer frekventa, att vite bör kunna utdömas till apotek som inte sköter sig och att allvarliga fel bör leda till att apotekstillståndet dras in. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att kunderna måste kunna jämföra olika apotek och att de brister som uppdagas vid kontroller av apoteken därför ska offentliggöras. Prissättning och upphandling av läkemedel I kommittémotion 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att staten – i syfte att uppnå en bättre priskontroll – bör ta över ansvaret för all upphandling av läkemedel. I motion 2013/14:So294 av och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över upphandlingssystemet för generika. I motion 2012/13:So490 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att överväga en översyn av lagen om läkemedelsutbyte på apotek. I motion 2013/14:So472 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att förbättra patientsäkerheten med en ny modell för generiskt utbyte på apotek. Tillgång till nya läkemedel I motion 2013/14:So349 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att tydliggöra instruktionen för () så att det ingår i myndighetens uppdrag att främja och stödja innovation och tillgång till nya läkemedel. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över om bristen på stegvisa förbättringar och kostnadseffektivitetskriteriet har påverkat svenska patienters tillgång till nya läkemedel och vid behov föreslå ändringar i lagstiftningen eller i TLV:s förordning. I motion 2012/13:So256 av (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ta initiativ för att utveckla en modell som gör det möjligt att introducera nya och dyra läkemedel på ett enklare och mer rättvist sätt. I motion 2013/14:So266 yrkande 4 av samma motionär finns ett likadant yrkande. I motion 2012/13:So521 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om nationella riktlinjer för godkännande av cancermediciner. I syfte att påskynda processen med utvärdering av nya läkemedel som syftar till att öka jämlikheten i behandlingen av cancerpatienter anser motionärerna att det ska tas fram nationellt fastställda behandlingsrekommendationer och riktlinjer. I motion 2013/14:So510 av (FP) begärs ett tillkännagivande om att påbörja en dialog med landstingen med syfte att främja nya läkemedelsbehandlingar. I kommittémotion 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur landsbygden varaktigt ska garanteras tillgång till apoteksverksamhet med kompetent personal. Ett likadant yrkande finns i kommittémotion 2013/14:So214 yrkande 20 av samma motionärer. I yrkande 9 i den motionen begärs ett tillkännagivande om att etableringstaket för bör slopas och att bolaget bör få i uppdrag att etablera nya apotek där det finns behov hos befolkningen. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att systemet med apoteksombud bör permanentas. I kommittémotion 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 10.2 i denna del begärs ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt ska ta fram förslag för att garantera hela landets befolkning tillgång till läkemedel. Liknande yrkanden finns i motionerna 2012/13:So380 och 2013/14:So351, båda av m.fl. (S). I motion 2013/14:So665 m.fl. (MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ge det statligt ägda i uppdrag att utöka tillgängligheten i glesbygden genom exempelvis fler apotek och . Förbättrad användning av läkemedel I motion 2012/13:So547 av Finn m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att överväga olika förbättringar i den nationella läkemedelsstrategin med hänvisning till miljöaspekter, hållbarhet, kassation, generikautbyte, subventioneringsregler för särläkemedel m.m. I kommittémotionerna 2012/13:So557 yrkande 22 och 2013/14:So657 yrkande 23, båda av m.fl. (S), begärs tillkännagivanden om ett nationellt initiativ för en säkrare läkemedelshantering. I kommittémotion 2012/13:So596 av m.fl. (MP) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om behovet av uppföljning på området läkemedelssäkerhet för äldre. I kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur uppföljning och utvärdering av läkemedelsbiverkningar för den enskilde patienten kan förbättras. Även i motion 2013/14:So498 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om äldre och läkemedel. I motion 2012/13:So399 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag till lagstiftning mot läkemedelsvanvård genom att införa en anmälningsskyldighet vid allvarliga läkemedelsrelaterade problem som har uppkommit till följd av felaktig läkemedelsförskrivning. I kommittémotion 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om en nationell, långsiktig funktion för ökad kunskap om läkemedel för barn. Motionärerna välkomnar regeringens satsning på projektet och Evidensbaserad Databas för Barnläkemedel (ePed) och anser att regeringen bör tillförsäkra utvecklingen av denna verksamhet till en nationell funktion som fungerar långsiktigt. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om elektroniska receptsystem och en varningssignal. Motionärerna anser att receptsystemen ska ge en varningssignal så att det noteras i journalen varför en läkare valt att ordinera ett läkemedel till barn trots att det inte är godkänt för det. I motion 2012/13:So578 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att importrestriktioner bör övervägas för medicin från länder där medicin produceras utan kontroll av utsläpp m.m. I motion 2013/14:So660 av samma motionärer finns ett likalydande yrkande. I motion 2012/13:So202 av och (båda KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av information om hur mediciner ska tas om hand för att minska läkemedelsresterna i miljön. Motionärerna anser att man på läkemedelsförpackningarna tydligare ska ange att man inte får spola ned medicin i avloppet och att man ska lämna in överblivna eller gamla läkemedel på för destruktion. I motion 2012/13:So256 av (S) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att människovärdesprincipen och behovs- och solidaritetsprincipen får en större betydelse vid utvärderingen av läkemedel riktade mot sällsynta sjukdomstillstånd. Ett liknande yrkande finns i motion 2013/14:So266 yrkande 2 av samma motionär. I motion 2012/13:So368 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att finansiera behandlingar av sällsynta och extremt sällsynta sjukdomar solidariskt inom ramen för den nationella läkemedelsbudgeten. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utvärderingen av finansieringen av särläkemedel bör bygga på relevanta faktorer som sällsynthet, innovationsgrad, effekt enligt kliniska studier, jämförelser med eventuella alternativ samt övergripande kostnader för vård och behandling. I motion 2013/14:So407 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att omgående införa en obligatorisk läkemedelsförsäkring. I motion 2013/14:So541 av i m.fl. (S) finns ett liknande yrkande om att läkemedel som säljs via apoteksföretag ska omfattas av läkemedelsförsäkringen. Betänkandet Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ska öka med 2014 för att stödja den utveckling som pågår inom hälso- och sjukvården med att förbättra läkemedelsbehandlingen av barn genom samlad, strukturerad och adekvat information om läkemedel för barn och unga. beräknas motsvarande anslagsökning till . I samband med behandlingen av propositionen ställde sig utskottet bakom regeringens förslag i sitt betänkande Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (bet. 2013/14:SoU1), som godkänts av (rskr. 2013/14:125 och 126). Utskottet anförde i sitt betänkande följande (s. 30 f.): Utskottet delar uppfattningen att det även behövs åtgärder som syftar dels till att främja god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel, dels till att stimulera forskning och innovation. Bland åtgärderna finns en fortsatt utveckling av kunskaperna när det gäller läkemedelsbehandling av barn, ordnat införande och strukturerad uppföljning av nya och innovativa läkemedel, utveckling av statistiken inom läkemedelsområdet samt fortsatt arbete med frågor som rör antibiotikaresistens. Sammantaget anser utskottet att regeringens förslag till anslag inom området Hälso- och sjukvårdspolitik är väl avvägda. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslagsfördelning. Utskottet behandlade och avslog senast motioner om läkemedel i betänkandet Läkemedelsfrågor (2011/12:SoU16). biföll utskottets förslag (prot. 2011/12:84). När det gäller apoteksomregleringens konsekvenser för konsumenterna uttalade utskottet följande (s. 36 f.): Genom omregleringen av apoteksmarknaden är det möjligt även för andra än att äga och driva apotek. trädde lagen (2009:366) om handel med läkemedel i kraft (prop. 2008/09:145, bet. 2008/09:SoU21, rskr. 2008/09:226). Målet med omregleringen av apoteksmarknaden är att konsumenterna ska få ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. Enligt utskottets mening är erfarenheterna av omregleringen positiva. Syftena med reformen har till stora delar redan uppnåtts. Tillgängligheten har ökat väsentligt jämfört med tidigare. Detta har skett genom att fler än 300 nya apotek har startats runt om i landet och genom att receptfria läkemedel har blivit möjliga att köpa i mataffärer, på bensinstationer etc. Även öppettiderna har ökat. Trots att mycket pekar på att omregleringen i det stora hela har varit en framgång, anser utskottet att det finns utrymme för fortsatta förbättringar. Det är av stor vikt att omregleringen följs upp och utvärderas ur olika aspekter. Utskottet noterar att regeringen, med anledning av omregleringen, har fattat beslut om en rad utrednings- och tillsynsuppdrag för olika myndigheter. Det gäller inte minst Statskontorets uppdrag att följa upp och utvärdera apoteksomregleringen utifrån reformens mål. En delrapport med en första utvärdering ska lämnas och uppdraget ska slutredovisas . För konsumenten är det av största betydelse att tillgängligheten till läkemedel är god. Kunden ska ha ett öppenvårdsapotek att vända sig till inom ett rimligt avstånd och det enskilda ska kunna tillhandahålla det efterfrågade läkemedlet. Bestämmelserna i lagen (2009:366) om handel med läkemedel och tillhörande förordning (2009:659) om tillhandahållande- och leveransskyldighet är en mycket viktig aspekt ur ett tillgänglighetsperspektiv. Det finns emellertid problem med den s.k. 24-timmarsregeln och därmed försämrad tillgänglighet till läkemedel för konsumenter. Utskottet välkomnar därför att regeringen har givit Läkemedels- och apoteksutredningen (S 2011:07, dir. 2011:82) i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera om och i så fall vilka problem det finns vad gäller leveranser och tillhandahållande av sådana läkemedel och varor som omfattas av nu gällande leverans- och tillhandahållandeskyldigheter, och i detta sammanhang undersöka hela distributionskedjan. Utredaren ska även vid behov lämna de författningsförslag och andra förslag som krävs för att patienter ska få förordnade läkemedel och varor inom rimlig tid. Uppdraget ska redovisas . bör inte föregripa utredningens förslag. Vad gäller handelsmarginalens utformning, noterar utskottet bl.a. att () –2012 genomför en översyn av handelsmarginalen. Myndighetens arbete ska resultera i en rapport där förutsättningarna för handelsmarginalens fastställande presenteras. Även Statskontoret och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har uppdrag med anknytning till handelsmarginalens utformning. Motionerna [] avstyrks. Även frågan om apotek i glesbygden behandlades i betänkandet, och utskottet anförde följande (s. 37 f.): Utskottet anser att det är mycket angeläget att glesbygden även i fortsättningen garanteras tillgänglighet till läkemedel och apoteksservice. Utskottet noterar att Tillväxtanalys har i uppdrag att följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. Uppdraget ska slutredovisas . Även Statskontoret har fått uppdrag på området. I detta ingår att utvärdera om utformningen av omregleringen har fungerat tillfredsställande i alla delar av landet. Uppföljning av reformen är av central betydelse och kommer att ge underlag för att bedöma ett eventuellt behov av åtgärder för att garantera tillgängligheten till läkemedel och apoteksservice i alla delar av landet även efter utgången av övergångsperioden . Enligt nuvarande ägaranvisning för ska bolaget fram till behålla befintliga apoteksombud om det behövs för att upprätthålla en god läkemedelsförsörjning på orten. Utskottet har fått veta att regeringen har för avsikt att förlänga detta åtagande för bolaget fram till . Syftet är att möjliggöra en översyn av hur apoteksombud tillsammans med de apotek som finns i glesbygd och distanshandel ska kunna säkerställa en god läkemedelsförsörjning i hela landet. I fråga om apotekspersonalens kompetens noterade utskottet i betänkandet att det i standarden God apotekssed i (GPP)3[ Good Pharmacy Practice (GPP) är en standard för god apotekssed som tagits fram av och .] bl.a. anförs att apotekspersonal kontinuerligt ska fortbildas för att säkerställa och utveckla den professionella kompetensen. Utskottet anförde vidare (s. 38): Enligt GPP ansvarar tillståndsinnehavaren och läkemedelsansvarig farmaceut för att säkerställa en tillfredsställande kunskapsnivå hos apotekspersonalen och ge möjlighet till kunskapsinhämtning. Därutöver har apotekspersonal med legitimation ett eget ansvar för att fortlöpande uppdatera sina kunskaper och färdigheter kring farmakologiska och icke-farmakologiska behandlingar. bör inte ta något initiativ med anledning av motion []. Förbättrad användning av läkemedel var ytterligare en fråga som behandlades av utskottet, som i denna del sammanfattningsvis konstaterade att en rad åtgärder vidtagits för att förbättra läkemedelsanvändningen, inte minst för äldre. Utskottet ansåg att motionerna i denna del fick anses tillgodosedda. Utskottet anförde vidare följande (s. 19 f., ingen res. Läkemedel är en viktig del av hälso- och sjukvården som tillför direkt patientnytta och effektiviserar vården. Läkemedel kan vara en stor tillgång för att förbättra hälsa och livskvalitet. Men läkemedel kan också utgöra ett hot mot hälsan om de används på fel sätt och i fel doser. Det handlar också om läkemedel som inte ska kombineras med varandra och läkemedel som inte bör användas av äldre. Utskottet ser därför positivt på de insatser som görs för att ständigt förbättra patientsäkerheten och användningen av läkemedel. När det gäller kontroll av försäljningen av icke receptbelagda läkemedel anförde utskottet bl.a. följande (s. 38): Möjligheten att sälja vissa receptfria läkemedel på andra försäljningsställen än apotek är ett viktigt led i omregleringen av apoteksmarknaden och syftar till att ytterligare förbättra tillgängligheten till läkemedel. Eftersom receptfria läkemedel kan ha mycket kraftiga effekter och bieffekter gjorde regeringen noggranna överväganden i proposition 2008/09:190 Handel med vissa receptfria läkemedel om hur försäljningen skulle vara utformad. Bland annat infördes regeln om att läkemedel inte får säljas till personer som är . ställde sig bakom propositionen (bet. 2008/09:SoU25, rskr. 2008/09:288). Det finns ett tydligt regelverk för tillsyn och kontroll av handeln, där det är kommunernas uppgift att kontrollera hur lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel och de föreskrifter som har meddelat följs. Brister som kommunen upptäcker ska rapporteras till . får meddela förelägganden och förbud, som kan förenas med vite, för att regelverket ska följas. Utskottet noterar att följer försäljningsutvecklingen för receptfria läkemedel. Vidare ingår det i Statskontorets tidigare nämnda uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden. I detta sammanhang ska bl.a. risken för överdosering av receptfria läkemedel utvärderas. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen av försäljningen av receptfria läkemedel. Det är viktigt att säkerställa att regelverket följs och att det finns en väl fungerande kontroll och tillsyn. Motionerna [] avstyrks. Ett motionsyrkande om särläkemedel avstyrktes av utskottet i betänkandet med hänvisning till att användningen av sådana inom landstingen då hade följts upp av Kommuner och Landsting (s. 21). Motionsyrkanden om kombinationsläkemedel besvarades av utskottet enligt följande (s. 22): Slutligen noterar utskottet att det enligt inte finns något generellt förbud mot s.k. kombinationsprodukter – dvs. läkemedel med en kombination av olika substanser – i . Varje ansökan prövas enligt gällande regler om effekt, säkerhet och kvalitet. Motionerna [] avstyrks. Betänkandet om mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Utskottet behandlade och avslog senast motioner om att nationella riktlinjer bör tas fram för fler sjukdomstillstånd, behandlingar etc. i betänkandet om mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? (2013/14:SoU8). biföll utskottets förslag (rskr. 2013/14:156). Utskottet anförde bl.a. följande (s. 27): När det gäller motionsyrkanden om att ta fram nationella riktlinjer för fler sjukdomstillstånd, behandlingar etc. konstaterar utskottet att nationella riktlinjer är ett av flera verktyg för att driva på utvecklingen mot en kunskapsbaserad vård och för att förstärka arbetet för jämlik vård. Utskottet konstaterar vidare att ställt sig bakom regeringens riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (bet. 1996/97:SoU14). Beslutet innebär att tre principer ska ligga till grund för prioriteringar inom vården: människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen samt kostnadseffektivitetsprincipen. Dessa principer utgör en etisk plattform. Riksdagsbeslutet är styrande för både vården i stort och arbetet med nationella riktlinjer. Utskottet delar regeringens bedömning att det måste vara medicinska bedömningar som ligger till grund för arbetet med riktlinjerna. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns anledning för att ta något initiativ. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9) anför regeringen följande när det gäller förstärkt satsning på ordnat införande och strukturerad uppföljning på läkemedelsområdet (s. 75 f.): Regeringen vill verka för ökad kvalitet i uppföljningen och användningen av läkemedel. En sammanhållen nationell introduktionsprocess för nya innovativa läkemedel – ordnat införande – är ett viktigt steg för att optimera tidig användning av nya, innovativa och kostnadseffektiva läkemedel och för att undvika oönskade skillnader mellan olika landsting. För att processen med ordnat införande ska kunna genomföras behöver samarbetsformerna mellan olika aktörer utvecklas. Regeringen har tecknat en överenskommelse med Kommuner och Landsting om stöd för att utveckla en nationell införandemodell för nya läkemedel och vissa medicintekniska produkter. Regeringen föreslår nu en förstärkning av arbetet med ordnat införande. Regeringen satsar för att stimulera framväxten av nya samarbetsformer kring uppföljning och introduktion av nya kostnadseffektiva läkemedel. För att ge en så god och modern vård som möjligt bör strävan vara att nya effektiva behandlingar kan ges till patienter . En tidig introduktion förutsätter att det finns utvecklade system och strukturer för uppföljning som säkerställer en god patientsäkerhet och bibehållen kostnadseffektivitet. Ett viktigt steg är att öka möjligheterna att följa upp läkemedelsbehandling, som har ordinerats till patienter vid vårdavdelningar och mottagningar på sjukhus. Genom mer heltäckande uppföljningsstudier, som stärker kunskapen om och erfarenheterna av läkemedelsanvändning kan en helhetsbild av befolkningens läkemedelsanvändning erhållas. saknas uppgifter som gör det möjligt att koppla varje ordinerat läkemedel till det hälsoproblem som föranledde ordinationen. Att kunna koppla ihop ordinationsorsak med läkemedelsförskrivning är ett viktigt verktyg för att utveckla den värdebaserade prissättningen, vilket ytterst bidrar till att höja kvaliteten och förbättra säkerheten vid läkemedelsbehandling. Regeringen har därför uppdragit åt att utveckla en ny och nationell källa för ordinationsorsak. Det är angeläget att arbetet fortskrider för att kodsystemet ska täcka samtliga terapiområden. Utvecklade metoder för uppföljning och fortsatt utveckling av kvalitetsregister och hälsodataregister samt delning av data över uppföljning i klinisk användning är områden där samarbeten mellan sjukvården och företagen kan skapa mervärden. Mot bakgrund av att den övervägande majoriteten av ordinationer i vården sker i journalsystemens läkemedelsmoduler är förberedelser och framtagande av integrationspaket mot nationella register och datakällor avgörande för en strukturerad uppföljning av nya läkemedel. och den nya bör fungera som nationella nav för detta arbete. Av denna anledning föreslår regeringen att respektive myndighet tillförs . När det gäller stöd till apotek i glesbygd uttalar regeringen följande (s. 43): För att möjliggöra fortsatt drift av apotek i glesbygdsområden har regeringen beslutat införa ett särskilt apoteksstöd. De grundläggande förutsättningarna för att få detta stöd framgår av förordningen (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. Förordningen bygger på ett förslag från (). De närmare detaljerna om hur beloppets storlek fastställs framgår av föreskrifter från TLV. Regeringen anför följande när det gäller utveckling av ett söksystem som gör det möjligt att få uppgifter om på vilket apotek en viss efterfrågad vara finns (s. 76): I sitt första delbetänkande föreslog Läkemedels- och apoteksutredningen att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett system som gör det möjligt att få uppgift om på vilket apotek en viss efterfrågad vara finns. Utredningen konstaterar dock att det bästa vore om branschen utvecklar ett sådant system på frivillig väg. Efter att utredningen överlämnat sitt förslag till regeringen har meddelat att föreningen har för avsikt att ansvara för och finansiera utvecklingen av ett liknande söksystem. Enligt föreningen kommer systemet att vara i bruk . Regeringen ser positivt på detta branschinitiativ och kommer att följa hur arbetet utvecklas och vilka effekter som detta initiativ får. När det gäller frågan om försäkringsskydd för läkemedel uttalar regeringen i budgetpropositionen att man avser att återkomma till denna fråga (s. 76). Utredningen om en nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården Mot bakgrund av att samhällets ökande kostnader för läkemedel ställer krav på en ändamålsenlig uppföljning och styrning för att säkerställa kostnadseffektivitet i läkemedelsanvändningen har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag (S 2013:14, dir. 2013:125) att – utreda behovet av en bättre hantering av informationen i hela ordinationskedjan från förskrivare via expeditör till slutanvändare, och vid behov lämna förslag på hur en bättre hantering kan åstadkommas – vid behov utarbeta nödvändiga författningsförslag. – kartlägga förekomsten av beslutsstöd för läkemedelshantering såväl i som internationellt – belysa behovet av beslutsstöd för läkemedelshantering