bet · H101AU8 · 2014-06-12 00:00:00 — Det kan vara ännu tuffare, om vi nu ska vara jurister här: Om du inte vidtar skäliga åtgärder för att den som sitter i rullstol och är rullstolsburen ska komma in på en restaurang, då döms du för diskriminering.Det är en ny form i diskrimineringslagstiftningen. Det är ganska tuffa krav. Där är det rimligt att man till en början säger: Vi tror inte riktigt att mindre företag har den overhead när de av naturliga skäl inte riktigt vet vad diskrimineringsförbudet kommer att innebära.Det kan tyckas att det är jättekonstigt att lägga fram en lagstiftning när man inte vet vad den kommer att innebära. Det är för att det är en prövning från fall till fall. Precis som du beskrev i ditt inlägg förändras en skälighetsbedömning . Någonting som kan uppfattas som väldigt dyrt och oskäligt kan med ny teknik bli skäligt.Det är i sig en dynamisk lagstiftning. Så är en rättighetslagstiftning uppbyggd. Det gör i sig att det är rimligt att mindre företag inte omfattas till en början. Som jag har sagt utesluter jag inte att vi kan skärpa lagstiftningen när vi har en praxis på plats. Vi kommer kanske inte så mycket längre i den frågan just . Jag tar fasta på det säger om att han är beredd att återkomma och skärpa lagstiftningen. Vi får bara hoppas att det kan bli så att det inte blir själv som får tillfälle att återkomma i så fall utan en rödgrön regering. Det skulle vara rimligt att en sådan regering tog tag i detta, för jag tror att det kommer att märkas.Jag håller med om att lagen är ett steg framåt. Men den kommer inte att träffa en stor andel av företagen inom varu- och tjänstehandeln. En generell avskärning av lagen, ett nedslagsfält, är bostadssektorn. Där gör ni en tydlig och skarp avgränsning som just får till effekt att man inte behöver tänka på att inte förhindra att förbättringar sker. Man kommer inte att träffas av lagstiftningen. Det är en generell avgränsning.Jag måste ändå passa på att fråga om det innebär att tycker att det redan har skett tillräckligt mycket på bostadsområdet när det gäller visningar eller andra typer av saker som finns runtomkring. Räcker eller andra regleringar för att komma framåt? Det vore intressant att höra.Jag använder de sista till att tacka för mig. Det blir sista replikskiftet i debatten. Om jag går är det inte för att vara oförskämd utan för att jag har haft min dotter på barnverksamheten alldeles för . Jag måste faktiskt hämta henne strax. När det gäller undantaget för tillhandahållande av bostäder är det lite tekniskt. Vad innebär det? Det innebär att när jag till exempel säljer min bostad när jag äger ett hus eller en bostadsrätt som privatperson, ska det då ställas krav på att bostaden vid försäljningsögonblicket är tillgängligt? Det kan låta rimligt att man borde göra det.Problemet är att jag kan bo i en bostad på sjätte våningen utan hiss. Det kan vara ett hus där det normalt sett inte behöver vara en hiss. Vi kan vara kritiska till att det inte finns en hiss i huset. Man att jag skulle kunna träffas av att jag måste se till att det finns en tillgänglighet med hiss just vid själva försäljningen är inte rimligt. Det är försäljningen och tillhandahållandet det handlar om.Är detta den bästa av lagstiftningar? Nej, det tror jag att vi ganska sällan träffar i . Men det är ett kraftigt steg i rätt riktning. Kommer det att göra hela samhället tillgängligt i ett slag? Nej, men det är ett starkt verktyg för att göra samhället tillgängligt. Behöver vi göra mer på andra områden för att jobba med tillgänglighet? Ja.Vi ska inte lura oss själva. Vi ska inte tro att en lagstiftning ens om man tog bort undantagen skulle över göra tillgängligt. Men det blir en väldig styrka i arbetet på ett annat sätt. Vi behöver också fundera på hur vi fortsätter att följa upp och bygglagstiftningen. Hur klarar vi kollektivtrafikslagen? Hur ser vi till att bussarna och tågen på allvar är tillgängliga? Jag tror att den här typen av lagstiftning innebär så mycket av attitydförändring att den på allvar ger effekt.Allra sist vill jag tacka . Jag vill också önska honom en trevlig sommar. Jag tycker att du gör alldeles rätt som går och hämtar din dotter. Det borde fler föräldrar, kanske i synnerhet fäder, göra tidigare än denna timme. blev jag väldigt privatmoralisk. Jag ber om ursäkt för det, herr talman. Jag kan också börja lite glatt och säga att jag för en gångs skull inte tycker att har helt fel i allt han säger. Jag håller med om att detta är ett viktigt principiellt steg. Jag håller med om att det är viktigt med en avvägning i detta avseende och att det är klokt att få en praxis på plats innan man inkluderar alla företag, också de allra minsta.Med detta sagt har jag ändå två frågor till gällande innehållet i betänkandet. Den första frågan är om du ändå inte ser en fara i att det varaktighetsrekvisit som, om jag förstår det rätt, ni genomför tillsammans med Socialdemokraterna riskerar att göra lagen helt tandlös. Kan du förklara för mig hur en person med funktionsnedsättning ska kunna upprätta en varaktig relation till en näringsidkare om man vid det första besöket inte ens kan komma in i lokalen?Den andra frågan gäller den strategi som har valt i sitt antirasistiska arbete. I stället för att driva en bred generell linje har han valt att lyfta olika former av rasism riktad mot olika grupper av människor genom kampanjer mot antisemitism, antiziganism, afrofobi med mera. Med anledning av detta undrar jag vad du som minister har gjort för att motverka svenskfientlighet. Det är ganska tydligt vad man säger i lagstiftningen. Men uppenbarligen har vi inte varit tillräckliga tydliga, för flera riksdagsledamöter köper inte det resonemang jag har. Bedömningen av vilka åtgärder som krävs beror alltså på varaktigheten i förhållandet. Då blir det mer åtgärder för tillgänglighet om man till exempel jobbar eller studerar någonstans - i arbetslivet eller utbildningssektorn - än det blir om man har en affärsrelation.Vi kan ta det väldigt praktiskt: Det är klart att man måste kunna ha alla läromedel tillgängliga om man studerar på . Man måste kunna delta i alla aktiviteter. Skolan måste vara fullt ut tillgänglig. På arbetsplatsen där man jobbar kan man inte utestängas från vissa arbetsmoment på grund av att man har en funktionsnedsättning om det finns åtgärder som kan vidtas. Det blir ganska höga krav på vilka åtgärder som behöver vidtas i en situation när förhållandet är anställd-arbetsgivare även när det gäller en arbetsplats för att se till att den ska kunna vara jämn när det handlar om vilka som söker till arbetsplatsen.Det är nog riktigt att jag inte brukar använda mig av begreppet svenskfientlighet speciellt ofta. Varför inte då? Låt oss börja bakifrån. Finns det ett problem med att etniska svenskar eller svenskfödda människor drabbas av rasism? Ja, det finns det. Ska det tas på allvar? Ja, det ska tas på allvar. Däremot vet jag att det inte är den största formen av rasism i . Det är betydligt mindre vanligt - jag har svårt att ge något exempel på det - att någon som du väljer att kalla etnisk svensk hamnar i den situation som romer, om man traditionellt kallas för rom, hamnar i . Det är ovanligt att man drabbas av diskriminering eller en situation där man möter ett utanförskap. Jag har inte stött på de situationerna. Men om man behandlas annorlunda, till exempel drabbas av misshandel, som du nämnde, är det fullständigt oacceptabelt.Kan inte utrikes födda vara rasister? Jo, det är klart att de också kan vara det. Det är lika allvarligt oavsett vem som hatar och oavsett vem man hatar. Där ska vi vara glasklara från samhällets sida. Men det stora problemet i det svenska samhället är den rasism som drabbar annan etnicitet än den svenska. Jag blev inte så jättemycket klokare av svaret från på den konkreta frågan om varaktighetsrekvisitet. Men jag hoppas att de som direkt berörs av det förstår vad som menas så att de kan bedöma huruvida regeringen har gjort en rimlig avvägning i detta avseende eller inte.När det gäller svenskfientlighet finns det en uppsjö av olika exempel på att problemet är väldigt omfattande. Inte minst gäller det brottsstatistiken, som ministern var inne på. Det finns mycket som tyder på att svenskar utses som offer i egenskap av bärare av en viss etnicitet när det gäller till exempel våldtäkt, rån och andra former av våldsbrottslighet.Det finns också en juridisk diskriminering av svenskar som inte finns mot någon annan grupp. Jag undrar om ministern till exempel tycker att det är rimligt att svenskar är den enda folkgrupp i som inte omfattas av lagen om hets mot folkgrupp och som inte skyddas av denna lagstiftning. har slagit fast att alla grupper utom just svenskar skyddas av lagen. Jag tycker inte att det är rimligt, och jag tycker att det är beklagligt att ministern inte har gjort någonting åt detta.Avslutningsvis skulle jag vilja ta upp det som ministern nämnde i sitt anförande när det gäller frågan om att se tillgänglighet som en fråga om mänskliga rättigheter. Jag tycker att detta är ett viktigt perspektiv, och med anledning av det undrar jag om ministern inte ser det som en mänsklig rättighet att få den vård och omsorg som man är i behov av oavsett om man har en funktionsnedsättning eller inte. Det är detta som propositionen innebär: Det ska vara lagligt att utestänga människor med funktionsnedsättning från vissa former av vård och omsorg. Jag har noterat att det sannolikt finns en majoritet för att ta bort undantaget just när det gäller hälso- och sjukvård. Det kommer vi att hantera; så kommer lagstiftningen att se ut.Man ska också beskriva allianspartiernas reservation korrekt. Det vi kritiserar er och den övriga oppositionen för är att ni inte har tagit ansvar gemensamt för vilka kostnadseffekter detta ger och att ni inte har gjort någon kostnadsanalys.Nu sitter vi i regering. Vi får ta ansvar för de beslut fattar. Då kommer detta sannolikt att bli verklighet efter omröstningen, och vi kommer att kunna hantera det.Sverigedemokraterna är speciella på det viset att ni nästan aldrig visar något engagemang mot rasism eller främlingsfientlighet. Det är förståeligt. Ni är ett parti som startades i ganska modern tid av avhoppade nazister och sekterister från sekten svenskt. fanns det fortfarande människor i ert parti som marscherade i uniform i . Ni har livsluft via detta att ni ogillar invandring och ni ogillar invandrare. Det är så ni har skapats som parti.Det där skakar ni på huvudet åt, och ni säger alltid: Vi har noll tolerans mot rasism och så vidare. Men jag märker aldrig något engagemang när romer drabbas. Jag har inte hört en sverigedemokrat säga något. Jag märker aldrig något engagemang när muslimer drabbas - tvärtom. Vi kan tala om islamofobi, som är ett riktigt problem i det svenska samhället där kvinnor i slöja trakasseras. En kvinna utanför ett sjukhus i blir påhoppad och nedslagen bara för att hon bär slöja av en man hon aldrig har träffat när hennes mamma söker sjukhusvård. Om man talar om det får man höra: Ni borde prata om svenskfientlighet i stället.Jag säger att det kan finnas svenskfientlighet, och det är allvarligt. Men det vore klädsamt om ni , om ni menar allvar, erkände att svenska judar, svenska muslimer, svenska romer och de som råkar ha en annan hudfärg har en tuffare vardag än vad du och jag har. Om man inte ser det är man fullständigt färgblind, eller så beror det på - vilket jag tyvärr är övertygad om - att ni började som ett parti och är ett parti som har en fråga på agendan: att ni inte gillar invandrare. Då spelar ni gärna ut det kort som ni har hittat på med svenskfientlighet. Jag får börja med att berömma , för jag tycker att ni har en av de absolut bästa skrifterna - Ett samhälle där alla kan delta. Den är skriven , det vill säga innan vi fattade riksdagsbeslutet. Det står att bristande tillgänglighet ska anses vara diskriminering och att individer därmed får möjlighet att driva enskilda fall i domstol. Det står ingenting om att det inte gäller delvis, som jag nu tycker att det är.Jag vill med anledning av detta ta upp det som är utgångspunkten för det hela, det vill säga FN:s konvention om mänskliga rättigheter, som som sagt har skrivit under. Det man säger i den är att man ska vidta ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att en person med funktionsnedsättning på samma villkor som andra får tillgång till den fysiska miljön.Min första fråga är om statsrådet med detta förslag tycker att vi möter denna text i konventionen.Jag har ännu en fråga, och då är jag kvar på FN-nivå. Det handlar om det CRDP kom med . Det var en list of issues, 46 stycken, där man började med det förslag som föreligger. Där uttrycker man sin oro över de undantag som är gjorda, och man uttrycker sin oro över att man inte ser att detta är förenligt med den svenska lagstiftningen. Man uttrycker också sin oro över att det kommer att bli domstolsbeslut om mycket av det här - vad som är vad, vad som egentligen är en verksamhet och vad som är varaktighet. kan läsa betydligt äldre folkpartidokument som tar upp bristande tillgänglighet som diskriminering än kan jag berätta. Vi har drivit det . Den som du visade upp är lite mer utvecklad. Jag skrev den själv tillsammans med ett par medarbetare. Den ligger faktiskt ganska nära den produkt som blir lagstiftning. Den där är lite längre och talar också om att vi måste ha ett diskrimineringsförbud, men det är självklart att vi måste ha ett diskrimineringsförbud där vi också tar hänsyn till exempelvis mindre företag och deras situation.Strikt sett är det egentligen inte FN:s konvention om mänskliga rättigheter som är grunden. Vi ska vara tydliga med att det är grunden för alla . I den meningen är det väl ytterst FN:s konvention om mänskliga rättigheter, men jag tror att menar FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.Jag fick frågan om jag är bekymrad över det som sades ? Jag tar alltid internationell kritik mot på allvar när det gäller internationella organ. Jag har ansvar för mänskliga rättigheter i . Jag tar det på allvar eftersom vi har slarvat lite grann i . har vi ibland agerat och sagt: Vi är bäst i världen på allt. Därför kan vi skriva på om mänskliga rättigheter. Det spelar ingen roll för Sverige.Sedan blev det ett uppvaknande för när vi började dömas utifrån för mänskliga rättigheter. Det första riktigt stora fallet var och där man ifrågasatte den svenska expeditionslagstiftningen. Då insåg vi: Oj, vi skrev på en internationell konvention här, och den betyder något i Sverige.Vi börjar bli lite bättre på det. Men vi har fortfarande kvar en ganska hög svansföring och tror att eftersom vi är bäst i världen på allt kan vi skriva på de internationella konventionerna.Med det sagt vill jag säga om det yttrande som kom att det är lite märkligt att ett internationellt granskningsorgan kommer med synpunkter innan lagen ens är prövad. Det är nämligen först när man har praxis på plats som man kan mäta den gentemot vad konventionen ställer för krav. Jag vill nog återkomma i den frågan när lagen har varit på plats ett tag och se vad FN-systemet säger då.Jag vill ställa en fråga till . Om du tar bort undantagen och säger att det är ett problem att det blir domstolsprövning, skulle det då i värld inte bli domstolsprövningar av vad som är skäligt till exempel? Jag börjar med att svara på den frågan. Jag menar egentligen att om vi håller oss till det som handlar om personer med funktionsnedsättning har vi sett en del domstolsbeslut som inte har gått den rätta vägen för de personer det handlar om. Då talar jag om . Det är sådant jag är rädd för att domstolarna ska bedöma. Naturligtvis är jag inte rädd för att man som diskriminerad går till domstol. Men det är ändå där som det kommer att fattas beslut som vi som politiker inte råder över. Det är det jag menar.Jag vill också tala lite grann om historien. nia är ändå i den här genren, och den pågick inte under den borgerliga regeringen. Den utredningen handlade om bemötande och attityder, men den finns ändå med. Eftersom ingen från Socialdemokraterna tog upp den tänkte jag i alla fall nämna den.Vi har också lite olika syn på attityder. Statsrådet tror att det här kommer att ha en väldig förändring på attityder. Men man säger: Ja, det är viktigt men inte så viktigt att. Min sista fråga är: På vilket sätt gynnar det personer med funktionsnedsättning att det finns så många undantag? Hur gynnar undantagen? Jag behöver inte återigen höra det här med början och att det blir förändringar. Just nu finns det runt en miljon, på vilket sätt gynnar undantagen den grupp som förändringen ändå är till för? Det ligger väl i sakens natur att undantagen inte gynnar tillgängligheten. Då träffas inte diskrimineringsförbudet.Jag kan dock berätta att tillgängligheten i det svenska samhället kommer att bli betydligt bättre eftersom vi äntligen får ett beslut om ett diskrimineringsförbud på grund av bristande tillgänglighet. Det är det som är hela syftet. Men det är klart att det som är undantaget inte träffas av lagstiftningen.Jag blir lite förvirrad när jag lyssnar på . Ni låter lite som hela vänstersidan gjorde när ni var emot den här typen av lagstiftning över huvud taget. Ni säger att vi lämnar ifrån oss makten till domstolar i stället för att politiker har den. Det är hela poängen. LSS och stärkte individen. Därför avgörs de fallen i domstol. kan fråga de berörda ifall det var bättre när det inte fanns en rättighetslagstiftning, när man inte kunde gå till domstol och politikerna hade hela makten. Man tyckte att det var sämre eftersom det inte fanns någon tydlig rättighet. Om man gillar rättighetstänkande kommer en del att hamna i domstol. Det innebär - och det är en svaghet för mig som politiker - att jag inte alltid kan berätta hur det går i domstol. Om det går på ett sätt i domstol som jag inte gillar är det i så fall mitt ansvar att ändra lagstiftningen.Jag är dock lite förvirrad av hela eftermiddag. Du är nämligen bekymrad över att det ska hamna i domstol och tycker att politikerna borde ha makten. Men hela poängen är att det ska hamna i domstol. Hela poängen är ett svar till alla i handikapprörelsen som har sagt: Varför kan vi inte driva saker till domstol?Visst innebär lagstiftningen att vi som politiker lämnar ifrån oss lite makt till domstolen för att individer ska få upprättelse. LSS och innebar att vi lämnade ifrån oss ganska mycket makt. Men socialnämnder runt om i är skyldiga att se till att man har personlig assistent annars kan individen få rätt i domstol. Det blir fler beslut i domstol, men det blir betydligt bättre för individen. Det är ändå det som jag som politiker ägnar mig åt. Jag försöker se till att individen får det bättre.Jag hoppas och tror att det dunkelt sagda också var det dunkelt tänkta och att inte egentligen tycker att det är ett problem att vi har en rättighetslagstiftning där vi avgör saker i domstol. Om vi inte ska avgöra i domstol har vi nämligen ingen rättighetslagstiftning. Jag tänker inte bli långrandig eftersom det har varit en lång, men viktig, debatt. Den har också varit klargörande i vissa delar - tyvärr alltför klargörande i några delar.Det har talats om en historisk dag. Jag kan hålla med om att det är det - till viss del. Vi ska nämligen äntligen få en diskrimineringslagstiftning när det gäller bristande tillgänglighet. Det har tagit oändligt . Själv började jag jobba de här frågorna när jag var kommunalråd i och jobbade med funktionshindersfrågor där. Jag vet att det behövs en starkare lagstiftning för att det ska gå fortare och hända något. Den här historiska dagen hade kunnat vara verkligt historisk om vi hade fått en skarp diskrimineringslagstiftning.Erik har gått , men han tackade torsdagsaktionen. Det gjorde han helt rätt i. Det var nämligen en kamp att stå i eftersom Bortom fagert tal låg där och samlade damm, att stå i ur och skur och påminna regeringen om att den inte får ligga där. Den ska bli en lagstiftning. glömde dock att säga att torsdagsaktionen blev tisdagsaktionen när man läste regeringens lagförslag, läste alla undantagen och blev besviken på många punkter och såg att det inte blev det verktyg som man ville ha.Tisdagsaktionen stod här ute , svartklädda, för att protestera mot de undantag som finns i förslaget till lagstiftning. Bristande tillgänglighet ska bli en ny form av diskrimineringsgrund i lagen. Med alltför många undantag legitimerar lagförslaget diskrimineringen, säger man. Det är just det som vi har diskuterat här. Med de undantag man gör, till exempel för företag med mindre än tio anställda, ger man helt enkelt ett frikort till en väldigt stor del av det som är viktigt för människor med olika funktionsvariationer som lever runtom i vårt samhälle. Det som ska ändras med lagen ska nämligen inte vara tillgängligt inom hälso- och sjukvården. Det är en del av livet som funktionshindrad. Men andra viktiga delar är att jag är hel person. Jag vill kunna veta att jag kan komma in i affären, jag vill veta att jag inte behöver leta efter restauranger och kaféer och jag vill veta att jag kan gå dit jag verkligen gillar maten och inte dit jag kan komma in. Alla de sakerna har vi diskuterat.Det finns en fara i att vi håller på att vända utvecklingen tillbaka igen, från medborgare till patient, som det var då den viktiga propositionen Från patient till medborgare - en nationell handlingsplan för handikappolitiken kom. Man blir placerad i facket som vård- och omsorgstagare om man har en funktionsnedsättning, inte som en människa med medborgerliga rättigheter som ska vara fullt delaktig i samhällets alla olika delar.Erik talade om LSS och personlig assistans. Ja, det var jätteviktigt att den drevs igenom. och ska ha en eloge för det. är det väl ödets ironi att det nu när vi har en borgerlig regering igen sker försämringar av den personliga assistansen. Det gör att människor blir väldigt oroliga vid tvåårsprövningarna. De kan då förlora sin assistans, och det blir återigen färre som får assistans. Det sker försämringar och neddragningar. är funktionsrörelsen på bettet igen och säger att vi måste ändra lagstiftningen, något som instämmer i.Jag tycker ändå att det allra viktigaste i den här debatten är de skilda synsätt som finns när det gäller synen på människors rättigheter, på medborgerliga rättigheter. Människor med olika funktionsvariationer ska vara delaktiga. Man ska välja tillgänglighet, delaktighet och jämlikhet före detta med att det är så viktigt med företagen och näringslivet att man inte får riskera att det kostar något. Man får inte riskera att ställa för hårda krav på dem, för det kan bli väldigt tufft för en småföretagare.Moderaterna pratar till och med om att man kan minska valmöjligheten för människor. är man helt blind för de begräsade möjligheter som ges till människor med funktionsnedsättning genom att man accepterar dessa undantag, genom att säga att verksamheter som har färre än tio anställda lämnas utanför lagstiftningen.Det är här som jag ser en skillnad. För är frågor om mänskliga rättigheter avgörande. För oss är det helt avgörande att vi ska ha ett tillgängligt samhälle, och vi är helt säkra på att det kommer att gynna oss alla. Det är inget litet särintresse och ingen liten grupp vi pratar om. Vi pratar om över en miljon människor i detta land, och det finns många människor runt omkring. Jag är helt säker på att - förutom att vi får ett samhälle som blir mycket bättre om det är tillgängligt - vi kan få ett samhälle som fungerar bättre för de företag som ni är så oroliga för. Det blir då fler människor som kan använda sig av deras tjänster och som väljer att gå dit därför att det är tillgängligt.Vänsterpartiet kommer att fortsätta att slåss för ett tillgängligt samhälle som är jämlikt och där människor med olika funktionsvariationer kan leva som hela människor utan de begränsningar som finns .