bet · H101KU34 · 2014-06-05 00:00:00 — lämnas för sådan verksamhet som förebygger att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer, eller som stöder individer som avser att lämna sådana miljöer. Regeringen avser (skr. s. 45) att ge i uppdrag att verka för att stärka unga i rollen som medvetna medieanvändare och därigenom förebygga att antidemokratiska och våldsbejakande budskap som förmedlas via internet får genomslag. I regleringsbrevet för avseende behandlas ett uppdrag att stärka unga i ålder 12–mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier. gav regeringen i uppdrag att ta fram ett digitalt utbildningsmaterial som syftar till att öka ungas medie- och informationskunnighet och därigenom stärka dem mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som uppmanar till våld och hot för en politisk eller ideologisk sak. Vidare ska kartlägga vilka aktörer som är verksamma inom området för medie- och informationskunnighet och inventera det pedagogiska material som finns på området samt föreslå lämpliga åtgärder för att sprida det digitala utbildningsmaterialet till skola, fritidsverksamheter och det civila samhällets organisationer (Ju2013/3289/D). För fortsatt arbete med studien får disponera från utgiftsområde 1 , anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati, anslagspost 19 Handlingsplan – del till . Uppdraget ska redovisas till () . m.fl. (V) begär i motion 2013/14:K16 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag på mer välunderbyggda och konkreta förslag på insatser för att förebygga våldsbejakande extremism. Motionärerna anför att det i skrivelsen konstateras att faktorer som arbetslöshet, utanförskap, upplevd diskriminering samt en förvärrad ekonomisk utveckling med tilltagande ungdomsarbetslöshet kan skapa grogrund för och motivera individer att söka sig till antidemokratiska miljöer. Motionärerna finner det därför anmärkningsvärt att det i skrivelsen saknas förslag på åtgärder för att komma till rätta med problemen på dessa områden. Enligt motionärernas uppfattning leder dagens utbildningssystem, de ökade klyftorna i samhället, nedmonteringen av de sociala skyddsnäten och en ökad segregation till att en del personer blir diskriminerade och hamnar utanför samhället. Denna utveckling leder i sin tur till en ökad rekryteringsbas för bl.a. våldsbejakande extremism. Utöver de åtgärder som regeringen redovisar i skrivelsen krävs en rad insatser inom flera olika politikområden, av vilka motionärerna nämner insatser mot barnfattigdomen, segregationen i skolan, bostadsbristen och arbetslösheten bland ungdomar. Vidare menar motionärerna att orsakerna bakom våldsbejakande islamism och högerrespektive vänsterextremism är olika, varför det är av stor vikt att inte alla sorters extremism klumpas ihop. Det förebyggande arbetet får inte riskera att i alltför stor utsträckning fokusera på sökandet efter likheter och därmed missa det som är karaktäristiskt för de specifika extremismtyperna. Vidare begär m.fl. (MP) i motion 2013/14:K394 yrkande 17 ett tillkännagivande om att tillföra resurser till kommunerna för att skapa möjligheter att inrätta medborgarråd eller liknande, där alla invånare kan få reellt inflytande över sin lokala verklighet. Motionärerna menar att en hel del i och för sig kan göras på riksnivå för att motverka främlingsfientlighet. om en vi-och-de-stämning, eller närvaro av främlingsfientliga krafter, är stark på lokal nivå minskar förutsättningarna för ett sammanhållet samhälle, där alla människor är delaktiga och ses som individer. Delaktighet och inflytande i samhället är en av de mest grundläggande förutsättningarna för en god folk- Brist på inflytande och möjligheter att påverka den egna livssituationen har ett starkt samband med hälsa. Det finns också studier som visar att en ökad polarisering i samhället kan förstärka känslan av stigmatisering och diskrimi- nering av utsatta grupper, vilket i sin tur kan underlätta radikalisering och underlätta rekrytering av enskilda till våldsbejakande miljöer. ge människor en reell möjlighet att påverka sin omgivning och framtid är av- görande för att motverka extremism. Kommunerna bör därför tillföras resurser för att skapa möjligheter att inrätta medborgarråd eller liknande, där alla in- vånare kan få ett reellt inflytande över sin lokala verklighet. Våldsbejakande extremism i – nuläge och tendenser I departementspromemorian Våldsbejakande extremism i – nuläge och tendenser (Ds 2014:4) redovisas det uppdrag som en utredare haft av regeringen att inhämta en uppdaterad lägesbild om de våldsbejakande extremistmiljöerna och att beskriva de tendenser som kan påverka den framtida utvecklingen av våldsbejakande extremistmiljöer i . I sammanfattningen anges inledningsvis att liksom för tidigare kartläggningar är det den autonoma miljön, vit-makt-miljön och den islamistiska extremistiska miljön som förespråkar hot eller våld för att förändra statsskicket. Inom de våldsbejakande extremistmiljöerna finns personer som agerar mot det demokratiska systemets grundläggande funktioner, som planerar terrorattentat och som utgör ett hot mot enskilda personers demokratiska rättigheter. är bedömningen av terrorhotnivån för klassad som förhöjd, från att tidigare ha bedöms som låg. När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism Utredningen om ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism föreslår i betänkandet När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism (SOU 2013:81) att regeringen inrättar en nationell samordnare för förebyggande av våldsbejakande extremism. Den nationella samordnarens uppdrag bör vara att utveckla och stödja lokal samverkan i förebyggande av våldsbejakande extremism med förebild i den danska SSP-modellen (Samverkan mellan Skola, Socialtjänst och Polis). Till stöd för arbetet bör inrättas en nationell samordningsgrupp, där kärnan utgörs av företrädare från Polisen, Kommuner och Landsting, och – på grund av den specifika typen av brottslighet uppdraget handlar om – i viss mån även Säkerhetspolisen. Utredningen menar vidare att de nordiska länderna skulle vinna på att samverka i det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Den bör därför enligt utredningens uppfattning aktivt medverka till att ett gemensamt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism utvecklas på nordisk nivå. Den särskilda samordnarens uppdrag bör enligt förslaget omfatta: att samla och sprida relevant svensk och internationell forskning och annan kunskap om förekomsten av våldsbejakande extremism och fungerande förebyggande arbete för att motverka den att vara rådgivare och ge stöd till aktörer lokalt som identifierar problem med våldsbejakande extremism och vidtar förebyggande insatser för att problemen inte ska få fäste att ta ansvar för, förvalta och utveckla det utbildningsmaterial som utredningen producerar att regelbundet för relevanta yrkesgrupper hålla grundläggande och fördjupande utbildningar om våldsbejakande extremism och hur denna kan förebyggas att samla företrädare för relevanta aktörer som är involverade i arbetet med förebyggande av våldsbejakande extremism till en samordningsöverläggning så att alla resurser kan användas effektivt och att luckor eller dubbelarbete inom området undviks att kontinuerligt följa upp det pågående arbetet med förebyggande av våldsbejakande extremism. Betänkandet har remissbehandlats. Ett direktiv i linje med utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill framhålla vikten av att samhället tydligt tar avstånd från våldsbejakande extremism och ideologiskt motiverat våld. Regeringen har bl.a. presenterat åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism i samhället, i första hand till yrkesgrupper som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen för att dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som är aktiva i sådana miljöer. Även uppdraget till , numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, att fortsatt fördela stöd till organisationer som verkar för att förebygga att individer dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som stöder avhopp från sådana miljöer bör framhållas. Vidare har ett uppdrag att stärka unga i åldern 12–mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier. Slutligen bör särskilt nämnas att direktiv bereds i linje med förslag som utredningen om ett effektivare arbete för att förebygga vålds- bejakande extremism har lämnat. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:K16 och motion 2013/14:K394 yrkande 17. En mer aktiv svensk demokratipolitik inom EU Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande (S) om en mer aktiv svensk demokratipolitik inom EU. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:K15 yrkande 9 ett tillkännagivande om vikten av en mer aktiv svensk demokratipolitik inom EU. Olika former av beslutsfattande inom EU har stor inverkan på det svenska samhället direkt och indirekt. Mot den bakgrunden är det låga valdeltagandet i valet till en paradox, anför motionärerna. För ett ökat intresse och större medvetenhet krävs en mer aktiv svensk demokratipolitik inom EU. Det behövs en tydlig debatt om balansen mellan demokrati på nationell och europeisk nivå. Det handlar om viktiga och vardagsnära frågor som t.ex. hur arbetsmarknaden ska fungera. Regeringen har aviserat en utredning om insyn, delaktighet och inflytande i EU. Vidare har regeringen uttalat sin avsikt att bjuda in organisationer inom det civila samhället till samråd om inflytande och delaktighet i EU och om medborgarinitiativets effekt för ett stärkt medborgarinflytande inom EU. Dessa åtgärder kan bl.a. bidra till ett sådant ökat intresse och större medvetenhet om EU:s inverkan på det svenska samhället som motionärerna efterlyser. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:K15 yrkande 9. Öppen redovisning av bidrag till partierna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande (S) om öppen redovisning av bidrag till partierna. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:K15 yrkande 1 ett tillkännagivande om att partierna ska vara skyldiga att öppet redovisa de bidrag de erhåller från utomstående privatpersoner, organisationer, intressen och företag. Motionärerna anför att tilltron till demokratin avgörs såväl av medborgarnas möjlighet till medverkan som av demokratins förmåga att göra verklighet av fattade beslut. Tilltron till demokratin bygger också på att medborgarna kan lita på att de valda politikerna öppet deklarerar sina politiska avsikter och redovisar hur de förvaltar sitt politiska mandat. Den demokratiska processen och samhällsförvaltningen måste bygga på offentlighet och insyn. Partierna ska vara skyldiga att öppet redovisa de bidrag de erhåller från utomstående privatpersoner, organisationer, intressen och företag. De förtroendevalda politikerna ska vara skyldiga att redovisa sina övriga uppdrag. Motionärerna framhåller att inget är så förödande för tilltron till det demokratiska styrelseskicket som förekomsten av bestickningar och mutor i syfte att påverka besluten eller genomförandet av dem. De politiska partierna, de offentliga politiska organen och de rättsvårdande myndigheterna har ett gemensamt ansvar att med all kraft förhindra all form av otillbörlig påverkan. gäller lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier. Syftet med lagen är att trygga allmänhetens insyn i hur partier och valkandidater finansierar sin politiska verksamhet respektive sina personvalskampanjer. Lagen gäller för partier som deltar i val till eller , har mandat i eller , eller annars får stöd enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Enlig lagen om insyn i finansiering av partier ska ett parti ge in en intäktsredovisning till Kammarkollegiet som tydligt anger vilka intäkter som partiet har haft på central nivå. Partiets intäktsredovisning ska även innehålla uppgifter om intäkter som avser en valkandidats personvalskampanj. Ett parti som tar emot bidrag till ett tröskelvärde om mer än ett halvt prisbasbelopp () ska redovisa bidragsgivarens identitet, vad bidraget består av och dess storlek. Ett parti behöver inte lämna någon redovisning om intäkterna , med undantag av offentligt partistöd, understiger tröskelvärdet. Partiet ska i stället anmäla detta till Kammarkollegiet som på sin webbplats ska offentliggöra intäktsredovisningarna och anmälningarna om att ett partis intäkter understiger tröskelvärdet. håller även bestämmelser om tillsyn och sanktioner. Enligt 1 § lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier utgår stat- ligt stöd till ett politiskt parti som deltagit i val till . 2014 gäller ytterligare förutsättningar för ett årligt stöd enligt denna lag. det första ska partiet under det räkenskapsår som avslutats närmast före ansökan om stöd inte ha tagit emot något anonymt bidrag i den mening som avses i lagen om insyn i finansiering av partier. För det andra ska den som för partiet efter ett personval har utsetts till ledamot eller ersättare för ledamot av eller inte under det räkenskapsår som avslutats närmast före ansökan om stöd har tagit emot något sådant anonymt bidrag till Regeringen har förklarat att den avser att låta frågor om en utvidgning av lagens tillämpningsområde till all verksamhet som ett parti bedriver ingå i ett uppdrag som ska ges till en parlamentariskt sammansatt kommitté (prop. 2013/14:70). På förslag av gjorde ett tillkännagivande för regeringen om att vissa aspekter avseende uppgifter om en bidragsgivares identitet bör förtydligas (bet. 2013/14:KU35, rskr. 2013/14:163). Lagen om insyn i finansiering av partier trädde i kraft . Regeringen har förklarat att den avser att låta frågor om en utvidgning av lagens tillämpningsområde till all verksamhet som ett parti bedriver ingå i ett uppdrag till en parlamentarisk kommitté. På förslag av har gjort ett tillkännagivande för regeringen om att vissa aspekter avseende uppgifter om en bidragsgivares identitet bör förtydligas. Motionsyrkandet får därmed anses vara tillgodosett. Med det ovan sagda avstyrker utskottet motion 2013/14:KU15 yrkande 1. En ny bred maktutredning Utskottets förslag i korthet avslår en motion (FP) om en ny bred maktutredning. (FP) begär i motion 2012/13:K236 ett tillkännagivande om behovet av en ny bred maktutredning. Motionären anför att det just nu pågår två globala maktförskjutningar. Den ena är horisontell och innebär i praktiken att och förlorar makt och inflytande över den globala ekonomin och politiken. Den andra är vertikal på det sättet att nationalstaterna tenderar tappa makt till globala aktörer som , , G8, G20 osv. Även inom länderna pågår nu förändringar som i grunden ändrar om maktförhållanden. Vidare anför motionären att när den europeiska skuldkrisens mer akuta skede har blåst över kommer ett antal stora frågor att ta ökat utrymme i den europeiska politiska debatten. Den kanske allra mest ödesdigra frågan är den om demokratin verkligen förmår leverera det ledarskap som behövs i en alltmer globaliserad och komplicerad värld. Motionären pekar på förändringar som inträffat sedan presenterade sin slutrapport , såsom det svenska medlemskapet i EU, internets framväxt, förändrade villkor för medier och en ökande globalisering. Frågor kring makt och maktens fördelning är centrala i en demokrati. Det behövs en fördjupad debatt om hur medborgarnas makt över politiken kan upprätthållas i en globaliserad värld och hur individens egenmakt kan stärkas. En ny maktutredning behövs. En sådan skulle ge ny kraft i den viktiga debatten om demokrati och maktfördelning i . Den skulle säkert också riva ner en hel del fördomar om var hindren för enskildas makt över tillvaron ligger . 1985 tillsattes en kommitté med uppdrag att genomföra en utredning om maktfördelning och demokrati i . I många avseenden byggde utredningen på redan existerande undersökningar. Vidare genomfördes flera studier som separata forskningsprojekt i anslutning till utredningen. Utredningens olika undersökningar publicerades separat (se vidare SOU 1990:44). I sitt huvudbetänkande Demokrati och makt i (SOU 1990:44) behandlade i olika kapitel opinionsbildningen, genussystemet, makten över kapitalet, medborgarna och politiken, den offentliga sektorn, makten över marknaderna, makteliten, i de yttre krafternas våld? samt makt och demokrati under förändrade villkor. Utskottet anser inte att det finns skäl att göra ett tillkännagivande om en ny bred maktutredning. Motion 2012/13:K236 avstyrks därför. 1.Stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer m.fl., punkt 3 (S, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer m.fl. 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkande 4. I regeringens skrivelse pekas främst trossamfunden ut som mottagare av stöd för att stimulera till informationsinsatser inför de allmänna valen. Vi har inga invändningar mot ett uppdrag till stöd att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför de allmänna valen. Vi anser dock att det är viktigt att betona att även andra delar av civilsamhället har en viktig roll för att öka engagemanget och valdeltagandet. De olika folkrörelserna har traditionellt haft en stor betydelse för att sprida de demokratiska principerna och vikten av att rösta. Det gäller inte minst de fackliga organisationerna. Här skulle mer kunna göras och fler initiativ kunna stöttas med statliga anslag. Detsamma gäller t.ex. idrottsrörelsen och handikapprörelsen. Även företagarnas organisationer, särskilt de som engagerar egen- och småföretagare, skulle kunna engageras i det arbetet. Detta bör ge regeringen till känna. 2.Universitetens och högskolornas ansvar för att främja unga människors engagemang för grundläggande demokratiska värderingar m.m., punkt 5 (S, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: RESERVATIONER 2013/14:KU34 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att utreda universitetens och högskolornas ansvar för att främja demokratiska värderingar och demokratiskt deltagande. Därmed bifaller delvis motion 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkande 6. Det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. Vidare är forskningens frihet skyddad enligt lag. Båda dessa förutsättningar anges i regeringsformen. Högskolelagen ger universiteten ett ansvar för att främja bl.a. hållbar utveckling och jämställdhet, men universiteten har inte något uttryckligt uppdrag att främja ökad medvetenhet om demokrati och mänskliga rättigheter, vilket finns i skollagen. Det är enligt vår uppfattning angeläget att frågan om universitetens och högskolornas ansvar för att främja demokratiska värderingar och demokratiskt deltagande blir föremål för utredning. Detta bör ge regeringen till känna. 3.Värna demokratin mot våldsbejakande extremism, punkt 7 av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. 2013/14:K16 av m.fl. (V) och avslår motion 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 17. I skrivelsen konstateras det att faktorer som arbetslöshet, utanförskap, upplevd diskriminering samt en förvärrad ekonomisk utveckling med tilltagande ungdomsarbetslöshet kan skapa grogrund för och motivera individer att söka sig till antidemokratiska miljöer. Jag finner det därför anmärkningsvärt att det i skrivelsen saknas förslag på åtgärder för att komma till rätta med problemen på dessa områden. Enligt min uppfattning leder dagens utbildningssystem, de ökade klyftorna i samhället, nedmonteringen av de sociala skyddsnäten och en ökad segregation till att en del personer blir diskriminerade och hamnar 2013/14:KU34 RESERVATIONER Denna utveckling leder i sin tur till en ökad rekryteringsbas för bl.a. våldsbejakande extremism. Utöver de åtgärder som regeringen redovisar i skrivelsen krävs en rad insatser inom flera olika politikområden, av vilka motionärerna nämner insatser mot barnfattigdomen, segregationen i skolan, bostadsbristen och arbetslösheten bland ungdomar. Vidare menar jag att orsakerna bakom våldsbejakande islamism och högerrespektive vänsterextremism är olika, varför det är av stor vikt att inte alla sorters extremism klumpas ihop. Det förebyggande arbetet får inte riskera att i alltför stor utsträckning fokusera på sökandet efter likheter och därmed missa det som är karaktäristiskt för de specifika extremismtyperna. Detta bör ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2013/14:61 En politik för en levande demokrati. 2013/14:K15 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att partierna ska vara skyldiga att öppet redovisa de bidrag de erhåller från utomstående privatpersoner, organisationer, intressen och företag. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringens ekonomiska och sociala politik i praktiken undergräver jämlikhetsmålen för demokratipolitiken, främst genom att skapa ökad ekonomisk ojämlikhet – mellan samhällsklasser och mellan kvinnor och män. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att återinföra satsningen på demokratiambassadörer inför valen 2014. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om vikten av att stötta fackliga organisationer och övriga folkrörelser i arbetet för att stimulera ett ökat valdeltagande. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om nationella riktlinjer och stöd för rektorernas beslutsfattande om lokal medverkan av riksdagspartierna och deras ungdomsförbund. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om universitetens och högskolornas ansvar för att främja unga människors engagemang för de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på samt om behovet av ett tydligare demokratiuppdrag i högskolelagen. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att i regeringens aviserade utredning om demokratisk delaktighet och inflytande även beakta de förändrade villkoren på arbetsmarknaden och i synnerhet hur de osäkra anställningsformerna försvårar människors möjligheter att ta förtroendeuppdrag. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att i regeringens aviserade utredning om demokratisk delaktighet och inflytande även analysera hur förtroendet för FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG demokratin och det politiska deltagandet mellan valen påverkas av den svenska politiska modellens förändring, dels med avseende på folkrörelsernas försvagade ställning och de ekonomiska eliternas ökade politiska engagemang, dels med avseende på det växande inslaget av marknadsstyrning och kundval i offentligt finansierade verksamheter. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en mer aktiv svensk demokratipolitik inom EU. 2013/14:K16 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på mer välunderbyggda och konkreta förslag på insatser för att förebygga våldsbejakande extremism. Motion från allmänna motionstiden /13 2012/13:K236 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en ny bred maktutredning. Motion från allmänna motionstiden /14 2013/14:K394 av m.fl. (MP):