bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Kommissionen avser att följa upp grönboken med förslag om hur EU ska gå vidare med ett 2030-ramverk på klimat- och energiområdet. antogs ytterligare sex av förslagen inom ramen för den första inremarknadsakten, bl.a. yrkeskvalifikationsdirektivet. En överenskommelse nåddes också om upphandlingsregelverket. Kommissionen har dessutom presenterat elva av tolv förslag inom den andra inremarknadsakten. I syfte att presentera en digital inre marknad lade kommissionen fram ett förslag till förordning med åtgärder för att stärka den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation. Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2012/13:U11 av m.fl. yrkande 15 bl.a. att omgående bör annullera alla sina överskott av utsläppskrediter enligt Kyotoprotokollet. Regeringen bör driva på för en ambitiös europeisk klimatpolitik inom ramen för EU:s nya klimatpaketet. Paketet bör innehålla bindande mål om att utsläppen av växthusgaser till 2030 ska minska i EU jämfört med . bör vidare vara pådrivande för att skapa nya internationella finansieringskällor för klimatomställningsåtgärder i utvecklingsländerna. bör driva ett mer aktivt arbete för att skärpa och stärka EU:s kemikalielagstiftning (Reach). Tydliga åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen och utsläppen av svavel, kvävedioxider och partiklar från sjöfarten. Beträffande havsmiljön bör inom EU arbeta för att en internationell konvention eller motsvarande om hållbar havsförvaltning kommer till stånd. Vidare bör det skräpet, som är ett stort miljöproblem, uppmärksammas som en gemensam angelägenhet inom EU. I yrkande 22 anförs att regeringen bör ställa sig bakom det mål som kommissionen har föreslagit om att industrins andel av EU:s bnp ska öka till . anser i kommittémotion 2013/14:U13 av m.fl. yrkande 6 att ett klimatpolitiskt ramverk bör införas på EU-nivå med en stabil och långsiktig klimatpolitik med tydliga spelregler. bör sätta successiva mål för EU:s minskade utsläpp så att utsläppen är nära noll. Motionärerna anser att målet till 2030 ska vara att minska utsläppen inom EU jämfört med nivåer. ska innehålla bindande utsläppstak, tydliga regler och en oberoende kontroll. anför i yrkande 7 att EU, vid sidan av klimatmålen, bör införa ambitiösa och bindande krav på minskad energianvändning och utbyggnad av förnybara energikällor i EU. Vidare anser partiet i yrkande 8 att och kreditinstitut bör användas för att göra gröna investeringar i förnybar energi, modern infrastruktur och effektiv resursanvändning. I kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 35 anför att regeringen vid förhandlingarna om den klimat- och energipolitiska ramen bör verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare. Eventuella bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser får inte äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. I yrkande 37 i motionen anförs att regeringen ska driva att EU:s medlemsstater, inom ramen för internationella klimatavtal, inte bör anta mål om en väsentligt större minskning av utsläpp av växthusgaser än resten av världen. Även om länder skulle nå nollutsläpp är den reella effekten på de globala utsläppen högst begränsad. Enligt yrkande 39 i samma motion bör regeringen driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av nettoutsläpp av klimatgaser ska kunna tillgodogöra sig faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändning. anser också att kärnkraft ska likställas med förnybar energi och att regeringen i EU bör driva frågan att klimatfokus bör ligga på energiforskning (yrkandena 36 och 38). I yrkande 29 föreslås att den föreslagna EU-regleringen om minskade kostnader vid utbyggnad av höghastighetsnät ska vara i direktivform. Vidare anser partiet att godkännande av järnvägsfordon m.m. ska göras på nationell nivå, att det är de nationella myndigheternas uppgift att hantera avtal om allmännyttig järnvägstrafik och att så mycket som möjligt av medlemsstaternas flygledning och flygtrafikbestämmelser ska skötas på nationell nivå (yrkandena 30–32). När det gäller redovisningen i skrivelsen av vad som har gjorts inom politiken för informationssamhället (s. 202–207) noterade trafikutskottet att det felaktigt anges att samråd eller överläggningar med utskottet har ägt rum i de frågor som rör trafikutskottet. Det som avses borde rätteligen vara den politiska ledningen i sedvanliga information till utskottet inför kommande TTE-rådsmöte. avstyrkte vidare kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkandena 29–32 med hänvisning dels till att yrkandena 29–31 överensstämmer med de synpunkter som utskottet tidigare formulerat i utlåtanden i samband med genomförda subsidiaritetsprövningar och som sedermera även sänts till EU-institutionerna liksom för kännedom till regeringen (Statsrådsberedningen), dels till vad gäller yrkande 32 att trafikutskottet överlade med infrastrukturminister om kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet (KOM(2013) 409 och 410). Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Kommissionen presenterade ett samlat paket där bl.a. ett meddelande om ett ramverk för klimat- och energipolitiken ingår. Miljö- och jourdbruksutskottet har i sitt yttrande 2013/14:MJU3y En klimat- och energipolitisk ram för perioden –2030 anfört bl.a. att ett 2030-ramverk bör beslutas . Det är viktigt att EU befäster sitt ledarskap och agerar kraftfullt och konstruktivt för att åstadkomma ett globalt klimatavtal i som håller den globala uppvärmningen under två grader. För att visa ledarskap behöver EU besluta om klimatmål före det klimattoppmöte som FN:s generalsekreterare ska hålla . Utskottet välkomnar därför kommissionens meddelande med förslag på ett samlat ramverk för klimat- och energipolitiken , men anser att ambitionsnivån behöver höjas. Miljö- och jordbruksutskottet uppmanar vidare EU att utarbeta och besluta om ramverket . En stärkt europeisk klimat- och energipolitik gör det möjligt för aktörer i näringslivet att fatta investeringsbeslut med utgångspunkt i välgrundade antaganden om exempelvis framtida utsläppspriser. Mot denna bakgrund bör ett bindande klimatmål för EU till 2030 beslutas . I likhet med vad utskottet har anfört ställer det sig bakom ett ambitiöst bindande klimatmål till 2030 som gör det möjligt att uppnå målet att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen till 2050. Miljö- och jordbruksutskottet är medvetet om att det sätt på vilket bördefördelningen görs får stor påverkan på varje medlemsstats andel av utsläppsminskningen. Utskottet ställer sig bakom kommissionens förslag om 40 procents utsläppsminskning inom EU förutsatt att bördefördelningen mellan medlemsländerna görs på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet välkomnar ett mer ambitiöst mål om det inkluderar möjligheten till utsläppsminskningar i utlandet, förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av bördan i internationella förhandlingar. Att inkludera en möjlighet till utsläppsminskningar i utlandet bidrar till att utveckla en global utsläppsmarknad och till positiva effekter för en hållbar utveckling, inte minst tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, samt ökar möjligheten att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet har välkomnat att regeringen avser att verka för att sprida kunskap om fördelarna med att handla tidigt i klimatarbetet och för att lyfta detta högst upp på den globala agendan. Miljö- och jordbruksutskottet har anfört att en bred internationell överenskommelse om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet (se vidare bet. 2012/13:MJU11). Miljö- och jordbruksutskottet har behandlat frågan om upptag och utsläpp av växthusgaser från skog och markanvändning. I betänkande 2012/13:MJU11 anförde utskottet bl.a. följande. Av kommissionens förslag till och rådets beslut om bokföringsregler och handlingsplaner för utsläpp och upptag av växthusgaser till följd av verksamheter i samband med markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (KOM(2012) 93) framgår att utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte togs med i unionens klimatåtaganden i klimat- och energipaketet – även om de rapporteras inom ramen för UNFCCC och delvis bokförs enligt Kyotoprotokollet – eftersom man insåg att det fanns allvarliga brister i de internationella bokföringsreglerna för utsläpp och upptag från denna sektor. Så som framhålls i förslaget är det först när robusta bokföringsregler, övervakning och rapportering har införts som sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk formellt kan tas med i unionens mål för utsläppsminskningar. När det gäller systemet med utsläppsrätter under Kyotoprotokollet och överskott av tilldelade utsläppsenheter konstaterar miljö- och jordbruksutskottet att en överenskommelse uppnåddes i . Utskottet påminner om att med anledning av en redogörelse från har gett regeringen till känna att frågan om hur det samlade svenska överskottet av utsläppsrätter ska hanteras bör underställas för beslut. Miljö- och jordbruksutskottet noterar vidare att regeringen uppgav att det faktiska överskottet kan fastställas sedan avräkning skett och att regeringen avser att återkomma till i frågan. Som anförs i skrivelsen har förberedelserna för att operationalisera den gröna klimatfonden fortsatt med svenskt deltagande i styrelsen. har annonserat sin beredskap att bidra med substantiella belopp till fonden , förutsatt att den blir operativ och alla nödvändiga arrangemang är på plats (se även utskottets betänkanden /13:MJU11 och 2013/14:MJU1). Naturresurser och biologisk mångfald I regeringens proposition 2013/14:141 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster anförs att har varit starkt pådrivande i etableringen av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (Intergovernmental Platform on Biodiversity and , IPBES). Detta synliggjordes bl.a. under ordförandeskapet i EU 2009 då viktiga steg togs mot en global samsyn om behovet av ett särskilt globalt kunskapsorgan för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. fattade EU:s miljöministrar beslut om för biologisk mångfald till 2020, som innefattar sex mål, på basis av ett förslag från kommissionen. I propositionen bedömer regeringen att forskningsrådet Formas bör ges i uppdrag att i samråd med göra en analys av hur forskningen om biologisk mångfald och ekosystemtjänster strategiskt kan stödjas. Analysen bör omfatta kunskapsläget om ekologiska samband, effekter av ekonomiska styrmedel, metoder för värdering av ekosystemtjänster och lärandeprocesser i förvaltningen av ekosystemtjänster. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar det arbete som pågår. Miljö- och jordbruksutskottet har behandlat regeringens proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (bet. 2013/14: MJU13). När det gäller frågorna om forskning m.m. som rör grön kemi, Reachlagstiftningen och den s.k. kandidatförteckningen, lågvolymämnen, nanopartiklar, prioriterade varugrupper, parakvat, tungmetaller och hormonstörande ämnen, bl.a. bisfenol A, har dessa varit föremål för utskottets överväganden i betänkandet. Utskottet välkomnade i betänkandet regeringens bedömning i propositionen att på global nivå bör vidta åtgärder på de områden som omfattas av regeringens initiativ – 8 steg – På väg mot en hållbar användning av kemikalier till 2020. I det arbetet bör särskilt fokusera på att öka tillgången till information, stärka kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna och stärka den internationella styrningen på miljöområdet. Likaså instämde utskottet i regeringens syn på att bör verka för att globala principer för information om farliga ämnen i varor utvecklas inom den internationella kemikaliestrategin Saicm samt fortsätta att driva på för att fler ämnen läggs till existerande konventioner och att internationella konventioner upprättar fullt fungerande efterlevnadsmekanismer. Miljö- och jordbruksutskottet ställde sig i betänkandet bakom de bedömningar som regeringen gör i propositionen. Vatten och marin miljö När det gäller planeringen av havets resurser presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om havsplanering och kustförvaltning (KOM(2013) 133). Förslaget syftar till att främja en hållbar tillväxt av aktiviteter vid kusten och till havs liksom en hållbar användning av resurserna i de områdena genom att upprätta ramverk för en effektiv tillämpning av havsplanering i unionens vatten och för en integrerad förvaltning i kustområdena i medlemsstaterna. Enligt miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /13:MJU20 var förslaget i sin dåvarande utformning inte förenligt med subsidiaritetsprincipen. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner om rena kuster, senast i betänkande 2013/14:MJU8. Utskottet redogjorde i betänkandet för rapporter och redovisade regeringsuppdrag m.m. inom området. I betänkande 2011/12:MJU16 anförde utskottet att arbetet med att höja sjösäkerheten och minska sjöfartens miljöpåverkan i första hand sker i den internationella sjöfartsorganisationen , men också i EU och Helcom. Helcomländerna har enats om att allt avfall som inte får släppas ut till sjöss ska lämnas i land och att medlemsstaterna ska se till att det finns mottagningsanordningar. Utskottet välkomnade särskilt Helcoms rekommendation 28E/10 i vilken det rekommenderas att just marint skräp som fastnar i näten ska omfattas av no special fee-systemet för fartygsavfall. Merparten av de svenska hamnarna har infört ett system för omhändertagande av fartygsavfall enligt no special fee-systemet. Parallellt med det arbete som pågår inom IMO och Helcom har kommissionen genomfört en översyn av hur direktiv /59/EG om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester har genomförts i medlemsländerna. Kommissionen har aviserat att man avser att lägga fram ett förslag till ändringar i direktivet. Miljö- och jordbruksutskottet följer den viktiga frågan om havsmiljön. Av skrivelsen framgår att kommissionen presenterade ett förslag till förordning om regler för mätning, rapportering och verifiering (MRV) av koldioxidutsläpp från sjötransporter. Det långsiktiga målet är att bygga upp ett regelverk som kan bli en förebild för en global reglering av sjöfartens utsläpp av växthusgaser. Det är positivt att EU intar en ledande ställning när det gäller att få till åtgärder på global nivå för att minska utsläppen från sjöfarten. Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) ändrade de globalt gällande kraven för svavelhalt i bränslen i Marpolkonventionen (The International Convention for the Prevention of Pollution from Ships). Med anledning av detta har EU:s svaveldirektiv ändrats. Ändringen av svaveldirektivet innebär konkret att nu överensstämmer med internationell rätt. IMO:s beslut innebär att man i de så kallade svavelkontrollområdena i , och Engelska kanalen endast får använda bränslen som har en svavelhalt om högst . Utanför svavelkontrollområdena skärps kraven först , och då kommer svavelhalten inte att få överstiga . Det finns inga möjligheter till generella undantag vare sig i IMO:s beslut eller enligt EU-direktivet. EU:s luftvårdspaket, som kommissionen presenterade , består av fyra delar: ett handlingsprogram, ett förslag till ratificering av Göteborgsprotokollet och två direktivförslag. Det ena direktivförslaget är en revidering av det s.k. takdirektivet om en minskning av nationella utsläpp av luftföroreningar och det andra är ett nytt direktiv för att begränsa utsläpp till luft av vissa luftföroreningar från medelstora förbränningsanläggningar (KOM(2013) 919 och 920). har haft i uppdrag att ta fram ett underlag inför de kommande förhandlingarna om kommissionens förslag till ny tematisk strategi för luft och revidering av EU:s luftvårdsdirektiv. Miljö- och jordbruksutskottet kommer att följa förhandlingarna. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar sammanfattningsvis att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör leda till någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motionerna 2013/14:U11 (S) yrkande 15, 2013/14:U13 (MP) yrkande 6 och 2013/14:U12 (SD) yrkandena 35, 37 och 39. behandlade olika näringspolitiska frågor, inklusive vissa konkurrenspolitiska frågor, dels (bet. 2013/14:NU1), dels (bet. 2013/14:NU12). Vidare överlade näringsutskottet med näringsminister om kommissionens förslag om en starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (KOM(2012) 582) (prot. 2012/13:13). Därtill överlade näringsutskottet med handelsminister om Inremarknadsakt II (KOM(2012) 573) (prot. 2012/13:13). behandlade därtill kommissionens meddelande Smart lagstiftning – tillgodose de små och medelstora företagens behov (KOM(2013) 122) (utl. 2012/13:NU23). behandlade dels frågor om energipolitikens inriktning (bet. 2013/14:NU1), dels frågor om elmarknaden (bet. 2013/14:NU9). behandlade näringsutskottet kommissionens grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030 (utl. 2013/14:NU24). behandlade näringsutskottet kommissionens meddelande om en klimat- och energipolitisk ram 2020–2030 (utl. 2013/14:NU29). Vidare överlade näringsutskottet med statssekreterare om kommissionens meddelande om en välfungerande inre marknad för energi (KOM(2012) 663) (prot. 2012/13:17). noterar att EU har en avgörande betydelse för utvecklingen på miljöområdet genom sin befogenhet att anta miljöregler som är bindande för medlemsstaterna. Utskottets uppfattning är att EU bör vara en drivande kraft för att både inom och globalt skydda miljön och säkra en hållbar utveckling som genom en resurseffektiv ekonomi lägger grunden för grön tillväxt. konstaterar att näringsutskottet behandlat frågor om den klimat- och energipolitiska ramen i utlåtande /14:NU29 och därvid välkomnat kommissionens förslag till ett energipolitiskt ramverk för perioden –2030 och bl.a. uttalat att det föreslagna målet om minskning av växtgasutsläppen är väl avvägt. Kommissionens meddelande För en europeisk industriell renässans behandlades av . Regeringen anförde då att man inte ställer sig bakom kommissionens mål om att industrins andel av BNP ska öka till med hänvisning bl.a. till att industri och tjänster utgör en integrerad helhet som är svår att skilja åt. gav sitt stöd till regeringens föreslagna inriktning i frågan. har ingen annan uppfattning än de som framkommit i dessa sammanhang. ansluter sig även i övrigt till de ställningstaganden som görs i miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2013/14:MJU4y, i trafikutskottets yttrande i protokollsutdrag och i näringsutskottets yttrande i protokollsutdrag. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2013/14:U11 yrkandena 15 och 22, 2013/14:U12 yrkandena 29–32 och 35–39 och 2013/14:U12 yrkandena 6–8. EU:s institutioner är , , kommissionen, , och Revisionsrätten. , rådet och kommissionen bistås av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och , vilka har en rådgivande funktion. Den ekonomiska krisen har aktualiserat frågan om demokrati och legitimitet för unionen. En diskussion om behovet av att stärka EU:s legitimitet har förts . Frågorna har fått ytterligare relevans inför det förestående valet till . Diskussioner har också förts om vikten av att medlemsstaterna tar sitt ansvar för att se till att de grundläggande rättigheterna följs och respekteras, och om hur efterlevnaden av dessa kan stärkas. EU har antagit rådsslutsatser om grundläggande rättigheter. Därutöver har EU och träffat en överenskommelse om ett utkast till avtal om EU:s anslutning till . Socialdemokraterna förespråkar i kommittémotionerna 2013/14:U11 yrkande 1 och 2013/14:U303 yrkande 66, båda av m.fl., att EU i grunden ska vara ett samarbete mellan suveräna stater, där vi tillsammans med de andra medlemsstaterna kan lösa problem som kräver gemensamma lösningar. Det är viktigt att för en aktiv EU-politik för folkhälsa, jobb, en bättre miljö, jämställdhet, kunskap och en bättre värld. och EU måste bli bättre på att inom internationella organisationer driva frågor om arbetstagarnas rättigheter, internationella miljöregler och rättvisa handelsvillkor. Socialdemokraterna vill arbeta för en stark, effektiv och respekterad rättsordning baserad på folkrätt och mänskliga rättigheter. EU har en viktig roll inte minst genom att vara ett föredöme för det internationella samarbetet. I kommittémotionerna 2012/13:U306 (S) yrkande 58 och 2013/14:U303 (S) yrkande 70, båda av m.fl., lyfter Socialdemokraterna fram vikten av öppenhet och insyn inom EU och understryker att det fortsatta reformarbetet inom EU måste inriktas på större öppenhet. föreslår i kommittémotion 2013/14:U13 av m.fl. yrkande 16 att endast ska ha ett säte. Vidare understryks i yrkande 17 vikten av att verka för ökad öppenhet och insyn inom EU. påtalar slutligen i yrkande 18 att det inte är godtagbart att det material som sänds till inför ministerrådsmöten i så stor utsträckning enbart är på engelska. I yrkande 13 understryker vikten av att stärka arbetet för mänskliga rättigheter inom EU. anför i kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. yrkandena 1 och 2 att regeringen bör verka för ett svenskt utträde ur EU för att i stället ingå ett mellanstatligt avtal med EU. När ett alternativ till medlemskapet är framförhandlat bör det underställas svenska folket i en folkomröstning. anser också i yrkande 9 att regeringen bör verka för att minimera kommissionens möjlighet att anta regler via delegerade akter. Frågan om demokratisk legitimitet och de olika institutionernas roll i EU:s beslutsprocess har fortfarande aktualitet. hade i enlighet med fördragen ökat inflytande i förhandlingarna om EU:s långtidsbudget. Att delar av bankunionen (avvecklingsfonden) föreslogs regleras i ett mellanstatligt avtal ledde till diskussioner under förhandlingarna. Frågan om demokratisk legitimitet aktualiserades bl.a. i diskussionerna om EMU:s utveckling. För nådde de nationella parlamenten tröskeln för att utfärda ett s.k. gult kort till kommissionen då förslaget om en europeisk åklagarmyndighet ansågs strida mot subsidiaritetsprincipen. Demokratisk legitimitet och de nationella parlamentens roll i EU-samarbetet är angelägna frågor för nämnden och för dess motsvarigheter i många andra EU-länder. Frågor om ett ökat samarbete mellan parlamenten och en förstärkning av den politiska dialogen har diskuterats såväl på Cosac (Konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament) som vid informella möten mellan nationella parlament. anser att det i tider av ekonomisk kris finns särskild anledning att påminna om de stora framsteg som har gjorts och om den modell för fredligt samarbete mellan fria stater som EU därmed har kunnat bli för världen. Genom att vara en engagerad och konstruktiv kraft i det europeiska samarbetet kan bäst ta till vara nationella intressen och främja universella värden. Utskottet konstaterar att frågan om ett svenskt utträde ur EU inte är aktuell. I samband med folkomröstningen röstade svenska folket ja till medlemskap i , och beslutet om ett svenskt medlemskap fattades därefter formellt av riksdag . Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan unionens lagstiftare, dvs. och rådet, välja att ge kommissionen befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt. Så som regeringen anför i skrivelsen ger systemet med delegerade akter och rådet möjlighet att utöva kontroll över den befogenhet som lagstiftaren delegerar till kommissionen. Denna kontroll utövas genom att och rådet kan återkalla delegeringen eller invända mot att en akt som kommissionen har antagit träder i kraft. I övriga frågor där kommissionen har genomförandebefogenheter och inget annat anges kvarstår det s.k. kommittéförfarandet.