bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Det fanns inte något för ägaren att ta ställning till, och därför finns det heller inte, enligt riktlinjerna, något dokumenterat. i (S): Näringsministern har i ett frågesvar om politiska band sagt att ni känner till att det finns ett bolag som har ett politiskt band med styrelseordförande och styrelseordförande i ett bolag som har fått investeringsmedel. Känner näringsministern till om det finns politiska band till fler bolag som har fått investeringsmedel? : Herr ordförande! Jag utgår från att Inlandsinnovation inte investerar i bolag på grund av vilka personer som äger eller driver dem, utan det är affärsmässig grund som är basen för de investeringar som görs. Man följer den ram som investeringsmandatet har. Därför välkomnar jag att styrelsen har initierat en översyn genom sin externa revisor, som ska gå igenom riktlinjer och policy och att man har följt de riktlinjer som finns. i (S): Näringsministern sade att hon tog kontakt med bolagets styrelse när ni fick kännedom om de här tidningsartiklarna. Gav det upphov till några funderingar eller diskussioner om att det kunde uppstå jävsituationer? : Herr ordförande! Det krävs att varje styrelseledamot ser till bolagets bästa och inte tar ovidkommande hänsyn. Som ledamöter vet finns det jävsregler i aktiebolagslagen som alla ledamöter måste förhålla sig till. I samband med de medieuppgifter som fanns tog vi, som jag sade tidigare, direkt kontakt med bolaget genom min statssekreterare för att få klarhet i vad som beskrevs i medier. De besked som jag då fick av bolaget var att man inte kände till några sådana oegentligheter som det refererades till i medier. Alla bolagets investeringar görs i enlighet med bolagets investeringspolicy och beslutas kollektivt av styrelsen. Bolaget informerade även om att de avsåg att uppdra åt bolagets externa revisor, som jag beskrivit för utskottet, att se över investeringsprocess, rutiner och policy för att bekräfta att både gjorda och kommande investeringar sker utifrån ägarens mandat och att det finns en sund investeringskultur i bolaget. Jag gör bedömningen att styrelsen agerat i enlighet med sitt uppdrag och gällande riktlinjer och välkomnar den granskning som görs och ser fram emot presentationen av den . (M): Herr ordförande! Anser näringsministern att har följt de riktlinjer för sina placeringar som regering och riksdag har fattat beslut om? : Såvitt jag vet finns det inte några felaktigheter i detta. Men jag välkomnar att en extern revisor nu går igenom gjorda och kommande investeringar och att man har följt ägarens investeringsmandat. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR (M): Statliga bolag som har att fatta särskilt viktiga beslut om till exempel investeringar har ett ansvar för att ta kontakt med ägaren, ansvarigt departement, för så kallad ägarsamordning, att man ska samordna sina ställningstaganden och få ägarens samtycke i vissa situationer. Har Inlandsinnovation tagit initiativ till en sådan ägarsamordning med ? (M): Är det korrekt uppfattat att när genom statssekreteraren tog kontakt med bolaget för att få närmare information beträffande de medieuppgifter som förekom hade bolaget redan tagit initiativ till en granskning, av sin externa revisor, vad gäller investeringsarbetet? : Herr ordförande! Låt mig förtydliga. Det är två processer som pågår, och båda har Inlandsinnovation initierat. Dels har bolagets ledning initierat en översyn, som initierades , i syfte att säkerställa att investeringar sker utifrån mandat från ägaren. Dels har man i samband med den medierapportering som var låtit sin externa revisor också gå igenom investeringsprocesser, rutiner och policy för att bekräfta gjorda och kommande investeringar. Det är alltså två ganska lika processer som är i gång, och bägge har initierats av . (FP): Tack för redogörelsen! Jag skulle vilja fråga kring de två utredningar som pågår. När i tiden kommer de att avrapporteras? Kommer det att ske före bolagsstämman, eller vet näringsministern mer exakt när de kommer? : Herr ordförande! Det är som sagt bolaget som har tillsatt dessa, och enligt de uppgifter som jag har fått från bolaget kommer de att redovisas . (C): Av medieuppgifter har man kunnat få intryck av att styrelsens kvalifikationer har kunnat ifrågasättas. Hur går det till när regeringen beslutar om vilka som ska ingå i en styrelse? Vilka kvalifikationskrav har man från regeringens sida? : Herr ordförande! Styrelsen i Inlandsinnovation tillsätts enligt samma principer som gäller för samtliga statliga bolag. Den generella styrelsetillsättningen är den att regeringen har ett mål att styrelsen såklart ska ha en hög kompetens som är väl anpassad till respektive bolags verksamhet men också situation och framtida utmaningar. Därför tillämpas enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess som koordineras av . För varje bolag analyseras kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar respektive styrelsens sammansättning och genomförda styrelseutvärderingar, som görs . Därefter fastställs eventuella rekryteringsbehov, och rekryteringsarbetet inleds. För att någon ska komma i fråga för ett styrelseuppdrag fordras hög kompetens inom relevant affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor eller inom andra relevanta områden. Därutöver krävs en stark integritet och förmåga att se till bolagets bästa. Varje styrelseledamot ska själv kunna göra självständiga bedömningar av bolagets verksamhet. Styrelsens arbete utvärderas , och i de statligt helägda bolagen ska informeras om utvärderingens resultat. I arbete med styrelsenomineringsprocessen ingår dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. När det gäller just Inlandsinnovation finns det hos styrelseledamöterna kompetens inom finansiering, revision och entreprenörskap. Det finns också hos styrelseledamöterna stor kunskap om näringslivet i inlandet. (C): Har det i de utvärderingar som gjorts av styrelsens arbete framkommit någon kritik? : Herr ordförande! Det är tjänstemännen på som tar emot utvärderingen, och såvitt jag vet har det inte framkommit någon kritik. (SD): Herr ordförande! I ett skriftligt svar som jag har fått tidigare ser man att i samband med vissa uppgifter i medier kontaktade bolaget för att inhämta information om medieuppgifterna. Lite längre ned i svaret står det: Någon dokumentation av de ovannämnda kontakterna finns inte i . Ska jag förstå det som att det inte finns dokumentation i och inte någon annanstans heller, eller att det kan finnas dokumentation fast inte i ? : Herr ordförande! fråga är densamma som i tidigare om vad som ska dokumenteras och inte dokumenteras. Enligt de riktlinjer som finns ska det genom dokumentationen vara möjligt att följa viktigare händelseförlopp som rör bolagen och som kräver ägarens ställningstagande. Det kan till exempel handla om att en styrelseledamot inte ställer upp för omval. I detta fall var det fråga om en ren informationshämtning. Vi fick alltså information om att styrelsen initierat en ny process där den externa revisorn skulle gå igenom investeringsprocesserna och att man hade skickat ut ett pressmeddelande. Det fanns alltså inte någonting för ägaren att ta ställning till. I enlighet med de riktlinjer som finns så finns det heller ingen dokumentation om detta på . (V): Man kan tänka så, och man kan tolka riktlinjerna så att det i de lägen som ministern nämnde definitivt ska dokumenteras. Men det är inte förbjudet att dokumentera kontakter med företag i viktiga händelser. En mediestorm angående finansieringar från ett statligt ägt bolag som ska jobba med just investeringar i företag skulle man kunna tolka som att det var en viktig händelse, även om det kanske inte kräver några större beslut. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR rimligt att ändå dokumentera den kontakt man har för att kunna följa det hela. Eller tolkar ministern det som att det är förbjudet att dokumentera om det inte fattas något beslut? : Herr ordförande! Vi har gjort den tolkningen av de riktlinjer som finns att man ska dokumentera viktigare händelseförlopp som, som det står, rör bolagen och som kräver ägarens ställningstagande. Det har gjort att vi inte har dokumenterat denna kontakt, och vi uppfattar detta som att det är i linje med de riktlinjer som finns. (V): Men att inte vidta åtgärder eller att ta beslut är också ett ställningstagande. Hellre i så fall för mycket dokumentation än för lite, för det finns en grund för att man har bestämt sig för att inte vidta några åtgärder. Det är också ett beslut. : Herr ordförande! Den kontakt som min statssekreterare hade för att få klarhet i det som hade skett var alltså en ren informationshämtning. Den informationen var ingenting för oss att ta ställning till. Därför finns det, enligt riktlinjerna, heller inget dokumenterat. (V): I början sade ministern att det var kontinuerliga kontakter genom statssekreteraren med bolaget. Det finns ingen dokumentation om de kontakterna heller i akterna. Betyder det alltså att det inte har varit några viktiga händelser i företagets historia som det har funnits anledning att på något sätt kommunicera med ägaren, utöver de fastslagna informationer som finns? : Herr ordförande! Vi sätter stort värde i att följa de riktlinjer som finns. Vi dokumenterar viktigare händelseförlopp som rör bolagen och som kräver ägarens ställningstagande. Det är det som är vår ledstjärna vid dokumentationen. i (S): Jag skulle vilja följa upp den fråga som ställde, för jag uppfattade inte svaret. Det kan vara så att jag inte hörde ordentligt. Hade styrelsen tagit initiativ till översynen före eller efter det att hade kontakt med bolagsstyrelsen, den kontakt som skedde ? : Herr ordförande! När min statssekreterare tog kontakt med Inlandsinnovation informerade de oss om att de hade tagit initiativ till en översyn av deras externa revisor och att de under den förmiddagen skulle gå ut med ett pressmeddelande. i (S): Det hade de alltså gjort redan innan. Jag skulle vilja återvända till den kontinuerliga dialogen, som tog upp. Om det inte fanns något som fordrade beslut eller som kunde anses som viktiga händelser, vad har då avhandlats på de kontinuerliga mötena, och har näringsministern varit med under dem? : Herr ordförande! Det är som sagt min statssekreterare som har den kontinuerliga dialogen, givetvis tillsammans med den som är förvaltare på , det vill säga en tjänsteman som arbetar på enheten för Man dokumenterar de kontakter man haft och som behövs enligt de riktlinjer som finns. Jag har själv inte varit med vid några av dessa kontinuerliga dialoger. i (S): Att en styrelseledamot avgår och att det sker en förändring dokumenteras, och det kommer att tas upp i kontakten med . Att man byter vd i bolaget, anser näringsministern att det skulle kunna klassificeras som en viktig händelse? : Herr ordförande! De riktlinjer som finns handlar om att det dels ska röra bolaget, dels ska kräva ägarens ställningstagande. Som jag beskrev för tidigare är tillsättning eller avskiljande från tjänst av vd någonting som styrelsen har ansvar för att fatta beslut om. Det kräver alltså inte ägarens ställningstagande. i (S): Det kanske inte kräver ägarens ställningstagande, men anser ministern att det är en viktig händelse att bolaget byter vd? : Herr ordförande! Det är självklart en väldigt viktig händelse. Vd:n är anställd på Inlandsinnovation och är en väldigt viktig tjänsteman i det ärendet. Men ägaren har ansvar för att tillsätta en styrelse, och styrelsen har ansvar för att anställa en vd. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Regeringens information till angående bemanningen av insatsorganisationen 2014 (1.4) Ordföranden: är dagens sammanträde med påbörjat. Vi säger välkommen till försvarsminister och rättschef . Utfrågningen gäller brister i bemanningen av försvarets insatsorganisation och informationen till . Vi gör som vi brukar och ger först statsrådet möjlighet att ge sin bild av läget. Därefter kommer ledamöterna att ställa frågor. : Herr ordförande! Just nu pågår en omfattande reformering av Försvarsmakten. Reformen syftar till att skapa fler tillgängliga förband och därmed stärka försvar. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet föregicks av att regeringen gav Försvarsberedningen i uppdrag att utarbeta en säkerhetspolitisk rapport. Utifrån den säkerhetspolitiska rapporten skrev Försvarsberedningen en försvarspolitisk rapport och lämnade i den förslag på utformningen av det nya försvaret. I sin försvarspolitiska rapport var Försvarsberedningen enig om inriktningen för det nya försvaret och hur Försvarsmaktens insatsorganisation skulle utformas. Försvarsberedningen föreslog att samtliga förband i Försvarsmaktens insatsorganisation skulle bemannas med frivillig personal. Beredningen ansåg att plikten som grund för bemanningen av insatsorganisationen inte längre på ett rationellt sätt svarar upp mot de nya behoven. Försvarsberedningens inriktning blev också genomgående regeringens förslag i propositionen Ett användbart försvar. Syftet med försvarsreformen är att skapa ett försvar med tillgängliga användbara förband som med kort varsel kan sättas in i insatser här hemma, i närområdet och utanför närområdet. Det innebär en förstärkning av vår försvarsförmåga. Genom det försvarspolitiska inriktningsbeslutet som fattade 2009 slog fast utformningen av Försvarsmaktens nya insatsorganisation. I budgetpropositionen redovisade regeringen för att införandet av insatsorganisation 2014 fortsätter i enlighet med beslut. Regeringens inriktning är att samtliga förband vid utgången av 2014 ska ha en fastställd mobiliseringsplan och vara uppfyllda med krigsplacerad personal och materiel. Efter inriktningsbeslutet gav regeringen i uppdrag till Försvarsmakten att återuppta försvarsplaneringen. I regleringsbrevet för Försvarsmakten har regeringen också gett myndigheten i uppdrag att genomföra inledande mobiliseringsövningar. Att återta förmågan att genomföra och implementera en sammanhållen försvarsplanering har varit och är fortsatt ett omfattande arbete. Sammantaget återinfördes en tydlig nationell dimension för försvaret i och med inriktningsbeslutet . Den mest genomgripande delen av försvarsreformen är införandet av ett nytt personalförsörjningssystem. sker all rekrytering till Försvarsmakten på frivillig grund. Skyldigheten att mönstra och fullgöra grundutbildning för värnplikt har gjorts vilande och kan återaktiveras genom regeringsbeslut om försvarsberedskapen så kräver. med detta gjordes lagen om totalförsvarsplikt könsneutral. Regeringen redovisar löpande till hur insatsorganisationen utvecklas. Det sker bland annat genom de årliga budgetpropositionerna, och i budgetpropositionen återfinns en särskild bilaga på 36 sidor med en fördjupad redovisning avseende Försvarsmaktens personalförsörjning. I den särskilda bilagan framgår bland annat att det inkom 33 147 ansökningar till grundläggande militära utbildning, GMU. Det är en ökning med innan. Vid utgången av 2012 hade Försvarsmakten ca 4 500 kontinuerligt anställda gruppbefäl, soldater och sjömän. Därmed överträffade Försvarsmakten målet om 3 800 kontinuerligt anställda gruppbefäl, soldater och sjömän. När det gäller tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän nådde Försvarsmakten inte upp till sina mål om 2 500 personer. ska vi komma ihåg att direktrekryteringen till tidvisanställningar påbörjades först . Den positiva utvecklingen av rekrytering till GMU och antal kontinuerligt anställda soldater och sjömän har hållit i sig . I Försvarsmaktens årsredovisning framgår att man vid utgången av 2013 hade ca 5 400 kontinuerligt anställda soldater och sjömän, vilket återigen överträffade myndighetens mål. Tillsammans med de drygt 2 600 tjänstgörande soldaterna och sjömännen innebär det att man sammantaget har anställt ungefär hälften av de ca 16 000 gruppbefäl, soldater och sjömän som är målet för reformen. I årsredovisningen framgår också att antalet individer med hemvärnsavtal, inklusive så kallade frivilligavtal, var ca 20 600 av ett totalt behov om ca 22 000. Uppfyllnaden av antal hemvärnsavtal var därmed . som mycket går bra återstår fortfarande en hel del arbete för att få hela försvarsreformen på plats. I regeringens proposition Ett användbart försvar framgår tydligt regeringens bedömning att insatsorganisationen bör vara intagen 2014, men samtliga förband bedöms inte vara fullt operativa 2014, främst beroende på bristande personaluppfyllnad. Fram till dess att Försvarsmakten har anställt gruppbefäl, soldater och sjömän till samtliga förband kommer tidigare utbildad personal att krigsplaceras i insatsorganisationen. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Sammantaget gör detta att förbanden i Försvarsmaktens insatsorganisation har en högre tillgänglighet och beredskap än när det försvarspolitiska inriktningsbeslutet fattades av . En utgångspunkt för reformen, som också framgår i propositionen, är att reformen ska genomföras i den takt som ekonomin medger. Sedan reformen påbörjades har ca förts över till anslaget 6.1.1 Förbandsverksamhet och beredskap, bland annat som ett resultat av effektiviseringar inom andra anslag. För att säkerställa tempot i försvarsreformen och anställningarna av framför allt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän föreslog regeringen i budgetpropositionen en successiv förstärkning av anslaget 6.1.1. Förstärkningar sker stegvis med början 2014 med och upp till ½ miljard kronor i nivå 2017. Syftet är främst att förstärka insatser för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande personal. Vidare har regeringen tillsatt en utredning bland annat med uppgift att ge förslag på hur personalförsörjningssystemet kan fortsätta att utvecklas inom nuvarande inriktning. Jag vill här framhålla att regeringen löpande ser över styrningen av Försvarsmakten. Det görs bland annat i arbetet med att utforma regleringsbrev. Styrningen av Försvarsmaktens insatsverksamhet kommer särskilt att aktualiseras när regeringen inleder arbetet med nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. Med anställda soldater och sjömän skapas förband med professionell och erfaren personal. Det gör att förbanden i den nya insatsorganisationen kan användas vid insatser såväl i och närområdet som i fredsfrämjande insatser. sattes tillfälliga förband samman för internationella fredsfrämjande insatser inom ramen för en särskild utlandsstyrka. För att tjänstgöra i utlandsstyrkan var man tvungen att ta tjänstledigt från sin ordinarie anställning i Försvarsmakten. När förbanden efter fullgjord insats kom hem upplöstes förbanden, och personalen återgick till sina ordinarie tjänster runt om i Försvarsmakten eller gick tillbaka till ett civilt arbete. Därmed gick mycket av den samlade erfarenheten till spillo. Med anställda soldater kan förbanden hållas samman under utbildningsstadiet och under en insats och kan fortsätta att verka efter insatsen. På så sätt tas erfarenheterna till vara. När ny personal tillkommer kan de tillgodogöra sig den samlade erfarenheten i förbandet. Det här är alltså en genomgripande förändring från tidigare ordning och medför en ökad tillgänglighet på förbanden i insatsorganisationen. Under mina som försvarsminister har jag gjort ett stort antal besök runt om i Försvarsmakten, i och i insatsområden utomlands. Min bild är att det genomförs mycket bra verksamhet runt om i Försvarsmakten. Det kommer att fortsätta att finnas utmaningar på vägen innan reformen är helt genomförd, men vi är på rätt väg. Avslutningsvis, herr ordförande, vill jag understryka att jag som försvarsminister har varit angelägen om att får den information som ska ha. Utöver den information som lämnas till i propositioner och skrivelser har jag besvarat skriftliga frågor och interpellationer i . ledamöter har tillgång till Försvarsmaktens årsredovisning och budgetunderlag, och jag har själv varit i försvarsutskottet för att informera utskottets ledamöter. Med dessa ord avslutar jag och välkomnar självklart frågor. (S): Herr ordförande! Tack, försvarsministern, för redogörelsen! Mina frågor och även anmälarens grund för anmälan gäller Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser, den granskning som har gjort. Det finns ganska skilda uppfattningar i vad som står i regeringens budgetproposition och de iakttagelser som har gjort. Jag tänkte fråga lite grann om det. Regeringen anger i budgetpropositionen att Försvarsmakten har upprätthållit samtliga delar av incidentberedskapen i enlighet med beslutade krav. menar att denna bedömning kan ifrågasättas, utifrån regeringens krav och Försvarsmaktens redovisning. Regeringen anger i budgetpropositionerna att Försvarsmakten har tagit ytterligare viktiga steg mot en ny insatsorganisation och att denna huvudsakligen utvecklas i enlighet med det försvarspolitiska beslutet och med bibehållen takt i försvarsreformen. menar dock att det är inkonsekvent att framföra att försvarsreformen pågår med bibehållen takt, som mål inte har uppnåtts och planerade aktiviteter inte har genomförts i avsedd utsträckning, och att det är problem som bedöms bestå framöver. Det är bara några utdrag ur granskning av hur regeringen har styrt Försvarsmakten. Det överensstämmer med den bild som anmälaren har, att det finns uppenbara brister i regeringens styrning, vilket är orsaken till att riksdagsbeslutet inte kunnat verkställas på det sätt som beslutet var avsett. Min första fråga är, givet att kritik är riktig, varför regeringen i så fall inte har gett ett bättre beslutsunderlag. : Herr ordförande! har genomfört ett antal granskningar och inkommit med rapporter. Regeringen har avgivit skrivelser som svar på dessa. Några av rapporterna återstår för regeringen att inkomma med svar på. Regeringen ska ha beslutat om en skrivelse till med anledning av just om Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. I skrivelsen redogörs för regeringens syn på rapporten samt för de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av rapporten. Skrivelsen kommer att överlämnas till . Jag vill gärna beskriva regeringens övergripande bedömningar. anser att regeringens styrning av Försvarsmaktens BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR insatsverksamhet delvis är otydlig och otillräcklig. Det är alltså inte tal om några allvarliga brister, och föreslår inte heller några genomgripande förändringar i styrningen av Försvarsmakten. Men rekommenderar bland annat att regeringen bör förtydliga viktiga begrepp i styrningen och klargöra vilka tids- och antalskrav som ska gälla för Försvarsmaktens insatsverksamhet. Här vill jag framhålla för utskottet att regeringen löpande ser över styrningen av Försvarsmakten. Det görs bland annat i arbetet med att utforma regleringsbrev, och styrningen av Försvarsmaktens insatsverksamhet kommer särskilt att aktualiseras när regeringen inleder arbetet med nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. Regeringen kommer att överväga rekommendationer om förtydligad styrning av Försvarsmaktens insatsverksamhet inom ramen för arbetet med denna proposition. De bedömningar som regeringen har gjort när det gäller Försvarsmaktens förmåga framgår i de budgetpropositioner som har inlämnats . Den samlade bedömningen är att Försvarsmaktens samlade operativa förmåga är godtagbar. Det handlar om internationella insatser, förmåga att upprätthålla beredskap, förmåga till övervakning av territoriet och också den fortsatta utvecklingen av insatsorganisationen. (S): granskade Battlegroup, och egentligen var det samma kritik då: Det var otydligt, det var otillräckligt och hade fått det alldeles . Nordic Battlegroup visar att det inte är första gången som regeringen ger missvisande information till enligt . Vid det tillfället var det ganska svidande kritik. Jag undrar: Har det gett någon diskussion inom Försvarsdepartementet om hur man skulle kunna ge bättre beslutsunderlag? Och vad har i så fall kommit ut av den diskussionen? kom ju samma kritik tillbaka igen. : Herr ordförande!