bet · H101UbU21 · 2014-05-28 00:00:00 — Regeringen föreslår i propositionen ändringar i 10 kap. 7 §, 11 kap. 10 § och 12 kap. 7 § skollagen (2010:800) som innebär att rätten till modersmålsundervisningen för nationella minoriteter utökas till att även gälla elever som inte har grundläggande kunskaper i modersmålet. Dessutom ska kravet på att elevens vårdnadshavare har språket som modersmål tas bort. Jag anser att de krav som gäller är fullt rimliga, speciellt med tanke på att föreslår att det som anges i ramkonvention som definition på minoritetstillhörighet, nämligen att varje individ själv ska avgöra om han eller hon anser sig tillhöra en nationell minoritet och om han eller hon vill göra anspråk på det skydd och stöd som samhället erbjuder minoriteten. Definitionen på tillhörighet till en minoritet är ytterst svävande och godtycklig, och tillsammans med regeringens nya förslag blir definitionen mycket otillfredsställande. bör avslå regeringens förslag om ändrade regler för modersmålsundervisning för nationella minoriteter. Undantag från kraven på legitimation, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 3 och 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 2. Jag anser att undantagen i skollagen från kravet på legitimation för att få undervisa i fristående förskolor och fritidshem med särskild pedagogisk inriktning bör specificeras så att det framgår att det gäller för Waldorfförskolor och Waldorffritidshem. Annars framstår bestämmelsen som alltför otydlig. Det bör även framgå att det är specifik sådan utbildning som ska ge behörighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undantag från kraven på legitimation, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 2 och 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 3. Regeringen föreslår en ändring i 2 kap. 17 § skollagen (2010:800) som innebär att lärare och förskollärare som saknar legitimation både ska få bedriva undervisning i fristående förskolor med speciell pedagogisk inriktning och fristående skolor med speciell pedagogisk inriktning. Dessutom föreslås att dessa lärarkategorier ska få anställas utan tidsbegränsning. Jag menar att det är en rättvisefråga och en kvalitetsfråga att även förskollärare och lärare vid dessa fristående utbildningsanstalter har lärarlegitimation. Därför anser jag att man inte ska göra något undantag i fråga om legitimationskrav för lärare och förskollärare vid fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resursfördelning efter förutsättningar och behov, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub12 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 3 och 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 1. För att ge kommunerna de bästa förutsättningarna för att fördela resurser efter behov måste staten göra aktiva insatser. Kommuner och Landsting (SKL) lyfter fram en viktig aspekt i sitt remissvar över propositionen, nämligen att det kommunala utjämningssystemet bör ta hänsyn till de skilda behov som finns i kommunerna. Regeringen hänvisar till att detta bör beaktas inom ramen för Statskontorets löpande uppföljning av utjämningssystemet. Vi menar att regeringen bör återkomma till med en analys av hur det kommunala utjämningssystemet skulle kunna bidra till elevers rätt till en likvärdig utbildning i hela landet. Regeringens förslag till nya bestämmelser i skollagen (2010:800) innebär att kommunerna ska ha ett transparent och förutsägbart resursfördelningssystem och lägger en stor del av utvärderingen av dessa system på kommunerna själva. Det är först när skillnaderna i måluppfyllelse är stora mellan skolor i en kommun som Skolinspektionen ska granska hur kommunen fördelar resurser. Vi menar att det är av största vikt för att den nya bestämmelsen ska få genomslag att göra såväl lokala som nationella uppföljningar och utvärderingar. En utvärdering av hur kommunerna fördelar resurserna bör genomföras senast efter det att ändringarna trätt i kraft. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resursfördelning efter förutsättningar och behov, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 1 och 2013/14:Ub12 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 3. Jag välkomnar att krav på resursfördelningen flyttas från förarbetena till skollagen. Det behövs mer resurser där de behövs som mest i skolan. Det är viktigt att skolhuvudmännen får bättre stöd i hur det ska kunna ske. Utan att styra exakt hur varje huvudman ska göra bör staten, genom lämplig myndighet, ta fram stödmaterial och verktyg, med stöd i vetenskap, som möjliggör en ökad differentiering i skolans resursfördelning. Skolinspektionen uttrycker i sitt remissvar att det inte finns någon möjlighet för dem att i sin granskning avgöra huruvida en resursfördelning är ändamålsenlig eller ej. Det utgör ytterligare ett argument för varför staten inte bara bör lagstifta om ökad differentiering i resursfördelningen utan också bättre stödja att så kan ske. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Resursfördelning efter förutsättningar och behov, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 3 och 2013/14:Ub12 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 1. Regeringen föreslår i sin proposition att 2 kap. 8 a § skollagen ska förtydligas i fråga om kommunernas ansvar att fördela resurser efter elevernas förutsättningar och behov för att eftersträva en jämlik skola. Förtydligandet är inte tillräckligt tydligt då det inte står efter vilka parametrar kommunerna ska fördela resurserna. Om Skolinspektionen ska se till att kommunerna efterlever skollagen, måste Skolinspektionen veta vad som ska beaktas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolans kompensatoriska uppdrag för elever med funktionsnedsättning, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 2. välkomnar intentionen i lagförslaget om att elever med funktionsnedsättning också ska kunna få stöd att nå så långt det är möjligt. Jag har länge jobbat för en sådan ändring. Däremot anser jag att formuleringen i propositionen är alltför individfokuserad. I förslaget står det att elever med funktionsnedsättning som har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Snarare borde skollagen förtydliga att alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 2013/14:Ub11 av m.fl. (V): avslår regeringens förslag om att undantagen från kraven på legitimation och behörighet ska utvidgas (avsnitt 5.2 i propositionen). 2013/14:Ub12 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en analys av hur det kommunala utjämningssystemet skulle kunna bidra till en likvärdig utbildning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utvärdering av hur kommunerna fördelar resurserna bör genomföras senast efter det att ändringarna har trätt i kraft. 2013/14:Ub13 av (SD): avslår regeringens förslag såvitt avser ändrade regler för modersmålsundervisning för nationella minoriteter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte göra något undantag i fråga om legitimationskrav för lärare och förskollärare vid fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunernas ansvar för resursfördelningen mellan skolor och områden. 2013/14:Ub14 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om staten inte bara bör lagstifta om en ökad differentiering i resursfördelningen utan att bättre stödja att så kan ske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga i skollagen att alla elever har rätt att få det stöd som krävs oavsett funktionsförmåga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i skollagen bör specificeras att undantagen för legitimation i fristående förskolor och fritidshem gäller Waldorfförskolor och Waldorffritidshem och att specifik sådan utbildning i stället ska ge behörighet. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)