· H101MJU17 · 2014-06-04 15:02:12 — Framför allt, herr talman, vill jag inte se att vi bygger på den som vi så väl behöver till annan verksamhet förrän det är absolut nödvändigt att ta den i bruk för byggande, och det är ytterst sällan så är fallet.Landsbygdsprogrammet för den kommande perioden är nu på väg fram. Men som vanligt gör Brysselbesluten att det blir lite snabbstart och därmed lite segt med utbetalningarna. Det är en konstig logik, men så fungerar systemet. Det ska gå fort när programmet väl ska skrivas, men det hinner liksom inte startas upp i tid.Landsbygdsprogrammet innehåller satsningar på djurvälfärdsersättningar till våra lantbrukare och på ersättningar för den miljönytta de gör. Här ges också möjlighet att få resurser - stöd är inget bra ord i sammanhanget - baserat på företagets omsättning, för att kunna generationsväxla så att unga lantbrukare ska kunna komma i gång med en verksamhet i en av de mest kapitalintensiva verksamheter vi har. I den här debatten har också frågan berörts vad vi säger om livsmedelsstrategi, och jag vet att har lovat att ta replik på oss alla . Jag kan konstatera att en livsmedelsstrategi är av godo. Men - en fråga som flera har ställt - vad lägger vi då i detta? Jag säger som kristdemokrat att vi har ett moraliskt ansvar att producera livsmedel i , inte minst utifrån den debatt vi kommer att ha här i kammaren , herr talman, om klimatförändringar i vår värld som gör att vi kommer att ha behov av att producera livsmedel i , inte bara för vår egen skull utan också för andras skull.Vi har behov av en livsmedelsstrategi för att bygga vidare på det - det nya matlandet har satt i gång. Det är intressant att lyssna på och analysera det säger och ha Landsbygdsdepartementets hemsida uppe. Det ligger där en informationsbroschyr om - det nya matlandet, och jag rekommenderar alla lyssnare och andra att gå in och titta. Ni kan då konstatera att ni hittar vartenda ord använde vad gäller vad som behövs, vilka strategier som ska genomföras, hur det ska göras och vad som är nödvändigt. Det finns redan där. Vi ska dock naturligtvis dra lärdom av de utvärderingar som är gjorda för att göra detta ännu bättre. Både jag och den S-kollega som skulle ha stått här men som på grund av hälsan inte kunde komma - han ersattes av - konstaterade härommorgonen att det som just nu görs är att vi i - det nya matlandet har satsat på skolmaten. Det sjöngs i det sammanhanget idel lovord över vad satsningen har gjort och vad den möjliggör när det gäller myndighetssamverkan och samverkan mellan kommunala upphandlare, måltidsansvarig personal i kommuner, och så vidare. Det är inte så mycket pengar i kronor och ören räknat, men det är tillräckligt mycket resurser för att vara ett smörjmedel när det gäller att få en betydande förändring i den offentliga maten. Nästa steg i det sammanhanget ska bli väldigt intressant att följa, herr talman. Man konstaterade nämligen att det nu inte bara gäller kvaliteten på maten som sådan utan också kvaliteten i det sammanhang där vi äter. Vi vet alla skillnaden mellan att i lugn och ro få sitta i en matsal och äta en god bit mat i goda vänners lag och att få samma mat serverad i en matsal där det slamras och levs om så att man knappt hör vad grannen säger. Det visar alltså att - det nya matlandet är på rätt väg och att det är ett viktigt instrument i att bygga upp en bredare struktur som tar hänsyn till att ska bli betydligt bättre på att exportera bland annat det som utskottet hade fördelen att äta sig rejält mätt på . Miljö- och jordbruksutskottet får ju göra en och annan trevlig studieresa i vårt land, och eftersom vi var i kan en del räkna ut att vi där åt mycket god ost - som naturligtvis ska bli en exportvara. I detta ska - det nya matlandet och en livsmedelsstrategi användas som ett redskap.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner, herr talman. Vi funderade på om vi skulle hinna med detta ärende före voteringen. Då sade jag: Jag får väl då gå upp och sätta knorr på debatten. Men tänker jag lägga till några ytterligare kommentarer i ämnet.Vi debatterar landsbygdspolitik. Landsbygdspolitik är mycket mer än jordbrukspolitik. Landsbygdspolitik är egentligen ett ämne som vi inte skulle behöva debattera här i kammaren, men behöver vi det. Jag tror att det bland annat beror på det som , undertecknad och några till har sagt: är större än storstan. Men vi har glömt det i denna kammare på vissa punkter. Vi glömmer det i andra diskussioner och sammanhang.Herr talman! Jag tror att vi som politiska företrädare i det här rummet har att rannsaka hur vi hanterar frågor så att vi landsbygdssäkrar de beslut vi fattar. Handlar det om infrastruktur? Jag kom in här i salen under föregående utskottsdebatt, trafikutskottets, och konstaterade att det nästan lät som i den här debatten. Det är glädjande, men vi behöver en helhetsdiskussion. Vi behöver diskutera service på landsbygden. Allt detta ryms naturligtvis i landsbygdsprogrammet, som är ett medel som vi använder för att nå detta.Betänkandet handlar i mångt och mycket om den utvärdering som har gjort, regeringens svar på denna och ett antal motioner i ämnet. har vi, som några tidigare talare konstaterat, passerat det här stadiet och gått in i ett nytt landsbygdsprogram, eller i alla fall skissat fram ett sådant för att nu i princip kunna skicka det till för att stadfästas. Då är jag oerhört glad över att kunna konstatera att alliansregeringen har satsat mer resurser än någonsin i landsbygdsprogrammet.Resurser har också satsat på att se till att det finns en infrastruktur som fungerar för landsbygdens företagare - en infrastruktur som betyder att vi ska kunna kommunicera via bredband. Bredband är viktigare än grusväg, har jag lärt mig på de senaste mötena ute i bygdegårdar och i andra sammanhang. Det är satsningar på att stödja den kommersiella service som vi så väl behöver.Som kristdemokrat kan jag konstatera att det här är väldigt vällovligt och rätt. Men jag tror, herr talman, att med en alliansregering även nästa period kommer vi att ta ytterligare steg för att se till att annan verksamhet och vår egen myndighetsutövning skärps så att alla människor i har ett rimligt tillträde till den kommersiella servicen. Landsbygdsbor är vana vid att sköta saker själva och att använda sitt eget självförtroende för att lösa problem, men vi måste naturligtvis ge de förutsättningar som är möjliga.Herr talman! Jag blir lite förundrad över det som bland annat har berört, nämligen vad vi ska använda våra landsbygdsprodukter till. Jag kan mycket väl tänka mig att vi ska producera drivmedel av det som kommer från vår åker så länge som vi inte behöver åkern till någonting annat. Framför allt, herr talman, vill jag inte se att vi bygger på den som vi så väl behöver till annan verksamhet förrän det är absolut nödvändigt att ta den i bruk för byggande, och det är ytterst sällan så är fallet.Landsbygdsprogrammet för den kommande perioden är nu på väg fram. Men som vanligt gör Brysselbesluten att det blir lite snabbstart och därmed lite segt med utbetalningarna. Det är en konstig logik, men så fungerar systemet. Det ska gå fort när programmet väl ska skrivas, men det hinner liksom inte startas upp i tid.Landsbygdsprogrammet innehåller satsningar på djurvälfärdsersättningar till våra lantbrukare och på ersättningar för den miljönytta de gör. Här ges också möjlighet att få resurser - stöd är inget bra ord i sammanhanget - baserat på företagets omsättning, för att kunna generationsväxla så att unga lantbrukare ska kunna komma i gång med en verksamhet i en av de mest kapitalintensiva verksamheter vi har. I den här debatten har också frågan berörts vad vi säger om livsmedelsstrategi, och jag vet att har lovat att ta replik på oss alla . Jag kan konstatera att en livsmedelsstrategi är av godo. Men - en fråga som flera har ställt - vad lägger vi då i detta? Jag säger som kristdemokrat att vi har ett moraliskt ansvar att producera livsmedel i , inte minst utifrån den debatt vi kommer att ha här i kammaren , herr talman, om klimatförändringar i vår värld som gör att vi kommer att ha behov av att producera livsmedel i , inte bara för vår egen skull utan också för andras skull.Vi har behov av en livsmedelsstrategi för att bygga vidare på det - det nya matlandet har satt i gång. Det är intressant att lyssna på och analysera det säger och ha Landsbygdsdepartementets hemsida uppe. Det ligger där en informationsbroschyr om - det nya matlandet, och jag rekommenderar alla lyssnare och andra att gå in och titta. Ni kan då konstatera att ni hittar vartenda ord använde vad gäller vad som behövs, vilka strategier som ska genomföras, hur det ska göras och vad som är nödvändigt. Det finns redan där. Vi ska dock naturligtvis dra lärdom av de utvärderingar som är gjorda för att göra detta ännu bättre. Både jag och den S-kollega som skulle ha stått här men som på grund av hälsan inte kunde komma - han ersattes av - konstaterade härommorgonen att det som just nu görs är att vi i - det nya matlandet har satsat på skolmaten. Det sjöngs i det sammanhanget idel lovord över vad satsningen har gjort och vad den möjliggör när det gäller myndighetssamverkan och samverkan mellan kommunala upphandlare, måltidsansvarig personal i kommuner, och så vidare. Det är inte så mycket pengar i kronor och ören räknat, men det är tillräckligt mycket resurser för att vara ett smörjmedel när det gäller att få en betydande förändring i den offentliga maten. Nästa steg i det sammanhanget ska bli väldigt intressant att följa, herr talman. Man konstaterade nämligen att det nu inte bara gäller kvaliteten på maten som sådan utan också kvaliteten i det sammanhang där vi äter. Vi vet alla skillnaden mellan att i lugn och ro få sitta i en matsal och äta en god bit mat i goda vänners lag och att få samma mat serverad i en matsal där det slamras och levs om så att man knappt hör vad grannen säger. Det visar alltså att - det nya matlandet är på rätt väg och att det är ett viktigt instrument i att bygga upp en bredare struktur som tar hänsyn till att ska bli betydligt bättre på att exportera bland annat det som utskottet hade fördelen att äta sig rejält mätt på . Miljö- och jordbruksutskottet får ju göra en och annan trevlig studieresa i vårt land, och eftersom vi var i kan en del räkna ut att vi där åt mycket god ost - som naturligtvis ska bli en exportvara. I detta ska - det nya matlandet och en livsmedelsstrategi användas som ett redskap.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner, herr talman. Eftersom jag bara hade två repliker ville jag tydligt konstatera att vi när det gäller Miljömålsberedningen har ett särskilt yttrande som kommer att finnas där. Vi delar beredningens ambition att skydda stadsnära jordbruksmark. Jag vill bara tala om det för , så att han inte behöver fara omkring och sväva i ovisshet i den frågeställningen. Sedan vill jag gå tillbaka till det här med livsmedelsstrategin. Jag har sparat den . Jag vill säga att ändå är en hedersknyffel på det sättet att han verkligen har stått upp i den här frågan. Jag har från fått höra att Alliansen har en samsyn när det gäller att en livsmedelsstrategi behövs, jag har från fått höra att det finns ett frö till en livsmedelsstrategi och jag har från fått höra att det finns en livsmedelsstrategi. ska jag citera , ur tidningen : "(M) förklarar varför inte tror på en livsmedelsstrategi för . 'Jag ser EU som ett livsmedelsområde, inte . Om vi bör göra en strategi ska det i så fall vara inom EU.'" Jag ställer då frågan till : Är det så att Alliansen har en samsyn när det gäller frågan om det behövs en livsmedelsstrategi, eller har de olika partierna inom Alliansen olika uppfattningar i frågan om livsmedelsstrategin?Sedan ställer jag även frågan: Tycker att det behövs ett mål för ekologisk produktion, och hur stor ska den i så fall vara? Eftersom jag bara hade två repliker ville jag tydligt konstatera att vi när det gäller Miljömålsberedningen har ett särskilt yttrande som kommer att finnas där. Vi delar beredningens ambition att skydda stadsnära jordbruksmark. Jag vill bara tala om det för , så att han inte behöver fara omkring och sväva i ovisshet i den frågeställningen. Sedan vill jag gå tillbaka till det här med livsmedelsstrategin. Jag har sparat den . Jag vill säga att ändå är en hedersknyffel på det sättet att han verkligen har stått upp i den här frågan. Jag har från fått höra att Alliansen har en samsyn när det gäller att en livsmedelsstrategi behövs, jag har från fått höra att det finns ett frö till en livsmedelsstrategi och jag har från fått höra att det finns en livsmedelsstrategi. ska jag citera , ur tidningen : "(M) förklarar varför inte tror på en livsmedelsstrategi för . 'Jag ser EU som ett livsmedelsområde, inte . Om vi bör göra en strategi ska det i så fall vara inom EU.'" Jag ställer då frågan till : Är det så att Alliansen har en samsyn när det gäller frågan om det behövs en livsmedelsstrategi, eller har de olika partierna inom Alliansen olika uppfattningar i frågan om livsmedelsstrategin?Sedan ställer jag även frågan: Tycker att det behövs ett mål för ekologisk produktion, och hur stor ska den i så fall vara? Jag ska se om jag klarar av att bemöta detta; annars får vi fortsätta i nästa replikskifte. Jag studsar för begreppet "stadsnära jordbruk", herr talman. För mig handlar det om skydd av i de sammanhang där det är bebyggelse det handlar om. Om ursäktar kan jag konstatera att det i min hemkommun inte finns någon stad, och i flera av våra grannkommuner finns det inte heller några städer. Det är möjligtvis så att vår käre miljöpartistiske kollega kan konstatera att han i kommun har stadsnära bebyggelse han kan behöva skydda . Ska jag bli lite mer seriös kan jag dock säga att det naturligtvis handlar om skydd av utifrån helt andra premisser. Det handlar om att vara tydlig där byggnation ska ske, vilket kan ske i helt andra miljöer än stadssammanhang. Där har beredningen - och Alliansen, utifrån lite olika utgångspunkter - kommit fram till en, tycker jag, bra skrivning i det som kommer att presenteras från Miljömålsberedningen. När det gäller en livsmedelsstrategi och var står borde få svara för sig själva. Jag kan dock konstatera att säkert kan gå vidare i den tidning han läste, eller möjligtvis i ATL, och se att det finns andra moderata företrädare som har uttalat sig i sammanhanget, bland annat . För min del är det så, herr talman, att , och även har konstaterat att en livsmedelsstrategi är nödvändig. Vi lägger ännu lite olika värderingar i detta, och därför har jag i flera sammanhang värjt mig mot att vi ska skriva ordet "livsmedelsstrategi"; vi ska först definiera vad den ska innehålla. För mig är det viktigt att den innehåller produktion, avsättning, exportmarknad, villkor för företagande och så vidare. Det behöver alltså jobbas vidare med. Jag säger återigen, herr talman, att - det nya matlandet är grundbulten i det arbete vi ska bygga vidare på. Jag ska se om jag klarar av att bemöta detta; annars får vi fortsätta i nästa replikskifte. Jag studsar för begreppet "stadsnära jordbruk", herr talman. För mig handlar det om skydd av i de sammanhang där det är bebyggelse det handlar om. Om ursäktar kan jag konstatera att det i min hemkommun inte finns någon stad, och i flera av våra grannkommuner finns det inte heller några städer. Det är möjligtvis så att vår käre miljöpartistiske kollega kan konstatera att han i kommun har stadsnära bebyggelse han kan behöva skydda . Ska jag bli lite mer seriös kan jag dock säga att det naturligtvis handlar om skydd av utifrån helt andra premisser. Det handlar om att vara tydlig där byggnation ska ske, vilket kan ske i helt andra miljöer än stadssammanhang. Där har beredningen - och Alliansen, utifrån lite olika utgångspunkter - kommit fram till en, tycker jag, bra skrivning i det som kommer att presenteras från Miljömålsberedningen. När det gäller en livsmedelsstrategi och var står borde få svara för sig själva. Jag kan dock konstatera att säkert kan gå vidare i den tidning han läste, eller möjligtvis i ATL, och se att det finns andra moderata företrädare som har uttalat sig i sammanhanget, bland annat . För min del är det så, herr talman, att , och även har konstaterat att en livsmedelsstrategi är nödvändig. Vi lägger ännu lite olika värderingar i detta, och därför har jag i flera sammanhang värjt mig mot att vi ska skriva ordet "livsmedelsstrategi"; vi ska först definiera vad den ska innehålla. För mig är det viktigt att den innehåller produktion, avsättning, exportmarknad, villkor för företagande och så vidare. Det behöver alltså jobbas vidare med. Jag säger återigen, herr talman, att - det nya matlandet är grundbulten i det arbete vi ska bygga vidare på. Då har vi nästa fråga: Varför vill Alliansen inte svara på frågan hur mycket ekologisk produktion, och även odling, som ska förekomma i ? Då har vi nästa fråga: Varför vill Alliansen inte svara på frågan hur mycket ekologisk produktion, och även odling, som ska förekomma i ? Det är spännande att för en gångs skull få svara för hela Alliansen; det brukar nämligen vara så att man gärna vänder sig till andra företrädare än . Jag tror dock att jag kan svara för hela Alliansen och säga att vi i vill se en ökad livsmedelsproduktion från ett hållbart jordbruk. Det ska vara ett jordbruk som är så klimatsmart, effektivt och rationellt som bara är möjligt. Sedan är vi flera konsumenter som värdesätter de olika ekologiska märkningar som finns, alltså det vi i dagligt tal kallar ekologisk produktion. Utifrån ett sådant grundarbete kommer vi naturligtvis att se betydande ökningar av ekologisk produktion, . Hur stora ökningarna blir tror jag varken eller jag kan säga om vi så skulle använda procentsatser, krontal eller någon annan definition av hur mycket det ska vara värt eller hur stor volym som ska produceras. Det tror jag nämligen i så fall kommer att överstiga både det säger och det jag säger, för jag tror att vi om vi värdesätter den svenska livsmedelsproduktionen kommer att se en betydande ökning av densamma. Då handlar det dock om att ha tilltro till de företag som jobbar med detta, ge dem förutsättningar att jobba klimatsmart och inte lägga mer bördor på dem utifrån det vi kan läsa från de presumtiva kompisar ska regera tillsammans med - vilket jag hoppas inte blir verklighet. Det är spännande att för en gångs skull få svara för hela Alliansen; det brukar nämligen vara så att man gärna vänder sig till andra företrädare än . Jag tror dock att jag kan svara för hela Alliansen och säga att vi i vill se en ökad livsmedelsproduktion från ett hållbart jordbruk. Det ska vara ett jordbruk som är så klimatsmart, effektivt och rationellt som bara är möjligt. Sedan är vi flera konsumenter som värdesätter de olika ekologiska märkningar som finns, alltså det vi i dagligt tal kallar ekologisk produktion. Utifrån ett sådant grundarbete kommer vi naturligtvis att se betydande ökningar av ekologisk produktion, . Hur stora ökningarna blir tror jag varken eller jag kan säga om vi så skulle använda procentsatser, krontal eller någon annan definition av hur mycket det ska vara värt eller hur stor volym som ska produceras. Det tror jag nämligen i så fall kommer att överstiga både det säger och det jag säger, för jag tror att vi om vi värdesätter den svenska livsmedelsproduktionen kommer att se en betydande ökning av densamma. Då handlar det dock om att ha tilltro till de företag som jobbar med detta, ge dem förutsättningar att jobba klimatsmart och inte lägga mer bördor på dem utifrån det vi kan läsa från de presumtiva kompisar ska regera tillsammans med - vilket jag hoppas inte blir verklighet. Jag var lite långsam, men jag hade tänkt replikera på när han började tala om etanol. Det är alltid trevligt, för det tycker jag är en viktig debatt.Slutsatsen från var att vi kan producera både mat och biodrivmedel här i . Frågan är: Är det rationellt, och är det verkligen miljövänligt? Jag får väl också passa på att säga till att vi faktiskt lever i en global värld.Subventionerna, alltså skattebefrielserna, kostar statskassan många miljarder . vet jag inte riktigt vad som kommer att hända - om det blir kvotplikt eller inte - men det handlar ju om 3-5 miljarder i uteblivna skatteintäkter. Frågan är vad vi får för det. Det är nämligen inte så att dessa bränslen produceras i , utan den svenska etanolproduktionen är på dekis. I stället importerar vi amerikansk fuletanol, som det kallas i folkmun.Skulle vi rent teoretiskt upp i eget bränsle skulle vi behöva ta av allt spannmål i anspråk, och alla oljeväxter - bara för att komma upp i . Man måste någonstans inse att etanol och biodrivmedel från livsmedelsgrödor är en återvändsgränd. Till och med IPCC har börjat skriva mer kritiska formuleringar i sin rapport om detta. Det är ju ganska intressant att man pekar på den förändrade markanvändningen. Den påverkar och tränger undan viktiga ekosystem, till exempel sydamerikansk regnskog, som annars skulle kunna fungera som kolsänka. Vi vet också att etanol har drivit upp priserna på basala livsmedel för mindre bemedlade människor, bland annat i . Detta har alltså drabbat fattiga, särskilt när det är missväxt på sina håll i världen.Till och med MP har insett problematiken, om jag har förstått saken rätt, och det är inte ofta som man gör det. Jag var lite långsam, men jag hade tänkt replikera på när han började tala om etanol. Det är alltid trevligt, för det tycker jag är en viktig debatt.Slutsatsen från var att vi kan producera både mat och biodrivmedel här i . Frågan är: Är det rationellt, och är det verkligen miljövänligt? Jag får väl också passa på att säga till att vi faktiskt lever i en global värld.Subventionerna, alltså skattebefrielserna, kostar statskassan många miljarder . vet jag inte riktigt vad som kommer att hända - om det blir kvotplikt eller inte - men det handlar ju om 3-5 miljarder i uteblivna skatteintäkter. Frågan är vad vi får för det. Det är nämligen inte så att dessa bränslen produceras i , utan den svenska etanolproduktionen är på dekis. I stället importerar vi amerikansk fuletanol, som det kallas i folkmun.Skulle vi rent teoretiskt upp i eget bränsle skulle vi behöva ta av allt spannmål i anspråk, och alla oljeväxter - bara för att komma upp i . Man måste någonstans inse att etanol och biodrivmedel från livsmedelsgrödor är en återvändsgränd. Till och med IPCC har börjat skriva mer kritiska formuleringar i sin rapport om detta. Det är ju ganska intressant att man pekar på den förändrade markanvändningen. Den påverkar och tränger undan viktiga ekosystem, till exempel sydamerikansk regnskog, som annars skulle kunna fungera som kolsänka. Vi vet också att etanol har drivit upp priserna på basala livsmedel för mindre bemedlade människor, bland annat i . Detta har alltså drabbat fattiga, särskilt när det är missväxt på sina håll i världen.Till och med MP har insett problematiken, om jag har förstått saken rätt, och det är inte ofta som man gör det. Tack, , för att du tog tillfället i akt - trots att du vaknade lite sent - att ta upp en diskussion om ifall det finns någon motsättning mellan å ena sidan att odla livsmedel på och å andra sidan att odla drivmedel på åkermark.Jag menar att har fel syn. Det finns inte någon motsättning. I ligger kanske ett par hundra tusen hektar i träda. Ytterligare ett par hundra tusen hektar odlas väldigt extensivt. Därmed finns det i stora förutsättningar att odla mer både livsmedel och grödor som kan bli biodrivmedel.Josef pratar om att skattebefrielsen på biodrivmedlen är en skattesubvention. Skattebefrielsen på biodrivmedel har införts utifrån att de är klimatneutrala. Det är ingen koldioxidskatt på biodrivmedel.Då är min fråga: Är det och linje att biodrivmedel ska beskattas på samma sätt som fossila drivmedel?