bet · H101KU10 · 2014-01-15 00:00:00 — Dessutom hade de inte sällan sedan tidigare en annan, fast tjänst i (bet. 2007/08:KU10 s. Sammantaget gav det som framkommit i denna del av granskningen inte anledning till någon invändning från utskottets sida. höll utskottet sin tidigare uppfattning om politisk bakgrund i samband med tjänstetillsättning (se nedan). konstaterade utskottet, med förbehåll för vissa skillnader i granskningens mätperioder, att andelen utnämnda myndighetschefer med politisk bakgrund hade minskat något (bet. s. 133 f.). Från att tidigare ha legat på i genomsnitt 25– hade andelen legat på i genomsnitt 15–. tidigt konstaterade utskottet att andelen utnämnda chefer vid utlandsmyn- digheterna som har en politisk bakgrund hade stigit . Från att tidigare ha legat på i genomsnitt hade sedan 2007 andelen legat på i genomsnitt . Dessutom framhöll utskottet sin tidigare uppfattning om politisk bakgrund i samband med tjänstetillsättning, dvs. att förekomsten av politisk erfarenhet kan utgöra en saklig grund att fästa avseende vid, och den får då värderas tillsammans med andra erfarenheter. Vad som i sådana fall är relevant är inte inom vilket politiskt parti den person som utnämns har sin bakgrund, utan det faktum att han eller hon har haft vissa uppgifter i en politisk och offentlig miljö och har utfört dessa på ett sådant sätt att det är meriterande för den tjänst som ska tillsättas. konstaterade utskottet att andelen utnämnda myndighetschefer med en politisk bakgrund hade minskat ytterligare, från tidigare 25–till (bet. 2011/12:KU10 s. 102). konstaterade utskottet att andelen utnämnda chefer vid utlandsmyndigheterna som har en politisk bakgrund oftast är lägre, även om så inte hade varit fallet . Från att tidigare ha legat på i genomsnitt hade andelen legat på i genomsnitt . I sammanhanget framhöll utskottet sin tidigare uppfattning om politisk bakgrund i samband med tjänstetillsättning (se ovan). I de ovannämnda granskningarna , , , och uppmärksammade utskottet även fördelningen mellan kvinnor och män bland utnämnda myndighetschefer i . I granskningen kunde utskottet konstatera att utvecklingen hade gått i riktning mot en större andel kvinnor (bet. 2005/06: KU10 s. 58). Uppdelat på departement var bilden alltjämt att andelen kvinnor respektive män bland de utnämnda myndighetscheferna i vissa fall skilde sig kraftigt åt. Vid flera departement fanns en klart större andel män bland dem som utnämnts, medan det vid några departement fanns en klart större andel kvinnor. Granskningen gav i denna del inte anledning till något uttalande från konstitutionell synpunkt. Vad gäller utlandsmyndigheterna var andelen kvinnliga chefer vid dessa fortfarande lägre än andelen manliga chefer, men andelen kvinnliga chefer hade ökat successivt. Utskottet såg det som positivt att denna utveckling fortsätter (2005/06:KU10 s. 17). noterade utskottet i sin granskning (bet. 2007/08:KU10 s. 67) att flertalet av dem som utnämnts till myndighetschefer vid såväl myndigheter i som utlandsmyndigheter alltjämt var män. Andelen kvinnor bland dem som utsetts var som regel 30–. Någon tydlig trend kunde inte utläsas ur materialet, då skillnaden mellan andelen kvinnor och andelen män minskade vissa år och ökade andra år. Utskottet anmärkte då att till följd av regeringsskiftet och den nya departementsindelningen var antalet utnämningar vid vissa departement dock så litet att resultatet för den senaste granskningsperioden borde tolkas försiktigt på departementsnivå. Granskningen gav i denna del inte anledning till något uttalande från utskottet. konstaterade utskottet en ökande trend i andelen kvinnor bland dem som utses till myndighetschefer i . var denna andel omkring eller strax i stället för, som tidigare, omkring eller strax . Utskottet konstaterade att någon liknande trend inte kunde utläsas ur materialet vad gäller utnämnda chefer vid utlandsmyndigheter, där andelen kvinnor fortfarande låg kring en tredjedel. Utskottet noterade vidare att de stora skillnader mellan departementen som kunnat konstateras i tidigare granskningar i andelen utnämnda kvinnliga respektive manliga myndighetschefer i delvis hade jämnats ut. konstaterade utskottet att andelen kvinnor bland dem som utses till myndighetschefer i tydligt hade ökat. var denna andel strax , efter att tidigare ha legat på omkring eller strax . Utskottet konstaterade att en liknande om än svagare trend kunde noteras vad gäller utnämnda chefer vid utlandsmyndigheter, där andelen utnämnda kvinnor börjat närma sig . Utskottet noterade vidare att de stora skillnader mellan departementen som kunnat konstateras i tidigare granskningar i andelen utnämnda kvinnliga respektive manliga myndighetschefer i hade jämnats ut . Beträffande andelen kvinnliga och manliga myndighetschefer framhöll utskottet särskilt att det såg positivt på den utveckling som framkommit i granskningen. granskar utskottet de åtgärder som vidtagits av regeringen för att öka öppenheten vid tjänstetillsättningar av chefer vid myndigheter i . Även om erfarenheten av öppna rekryteringsförfaranden vid den första granskningen var begränsad konstaterade utskottet att personer som lämnat in intresseanmälningar hade ingått i slutskedet av rekryteringsförfarandet i 40 av de 50 öppna rekryteringsförfaranden som hade genomförts . Till utskottets ställningstagande lämnades i denna del en reservation (S, MP). I reservationen konstaterades bl.a. att endast 50 av de 116 utnämningar som då hade genomförts av regeringen varit öppna rekryteringar där man tillämpat ett förfarande som inneburit att regeringen annonserat efter intresseanmälningar samt att endast 33 av dessa 50 rekryteringar hade resulterat i att någon av de personer som lämnat in intresseanmälningar fått tjänsten. konstaterade utskottet att i 60 av de 87 öppna rekryteringsförfaranden (dvs. ) som genomförts hade personer som lämnat in intresseanmälningar innan ansökningstidens utgång fått den utannonserade tjänsten. Utskottet noterade även att denna andel hade ökat något (dvs. Omförordnanden och förflyttningar av myndighetschefer Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat omförordnanden och förflyttningar av myndighetschefer (se bet. KU 1985/86:25 s. 33 f., bet. 1993/94:KU30 s. 139, bet. 2008/09:KU20 s. 149 f. och bet. 2009/10:KU20 s. 58 f.). Dessa granskningar har i huvudsak varit inriktade på beslutens förenlighet med regeringsformens bestämmelser om saklighet och opartiskhet samt , inte beslutens betydelse för hur regeringen utövar utnämningsmakten när den utser nya myndighetschefer och hur rekryteringsprocessen är utformad. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt förteckningar över bl.a. samtliga myndighetschefer vid myndigheter i respektive chefer vid utlandsmyndigheterna som utsågs av regeringen –. Förteckningarna ska inkludera information om myndighetschefernas politiska bakgrund respektive kön och om tidigare befattning som myndighetschef vid en myndighet i eller som chef vid en utlandsmyndighet. Begäran omfattade även information om vilka anställningar som föregicks av ett förfarande där regeringen annonserade för att få in intresseanmälningar, där den som fick tjänsten ingick i den grupp sökande som hade lämnat in en intresseanmälan (inklusive noteringar om huruvida anmälan lämnades in efter ansökningstidens utgång), där någon eller några av de sökande som hade lämnat in en intresseanmälan ingick i slutskedet av beredningen av ärendet (t.ex. kallades till anställningsintervju e.d.) och där regeringen använde sig av externt rekryteringsstöd (konsulter) under sin beredning av ärendet. Vidare begärde utskottet en förteckning över samtliga chefer för myndigheter i som avskedades eller förflyttades av regeringen samt svar på ytterligare frågor, bl.a. en redogörelse för om de ovan återgivna delarna från regeringens chefspolicy för myndighetschefer och riktlinjerna för chefsrollen och chefsuppdrag i utrikesförvaltningen fortfarande gäller samt om ytterligare moment i rekryteringsprocessen har tillkommit sedan regeringens skrivelse om utnämningspolitiken, och i så fall vilka. Utskottet ställde även andra frågor, om t.ex. regeringens eventuella samråd med och information till myndigheters styrelser samt insynsråd inför rekryteringar av myndighetschefer. Som svar lämnades två promemorior som upprättats inom respektive (bilaga 9.1). Av promemorian från () framgår att UD:s riktlinjer för chefer i utrikesförvaltningen har uppdaterats i syfte att stärka återkopplingen till cheferna om hur UD:s chefspolicy genomförs. promemorian bifogas såväl riktlinjerna som den nya gemensamma policyn för chefsförsörjningen i . Av riktlinjerna framgår inga nya moment i rekryteringsprocessen till myndighetschef utan endast riktlin- jer om bl.a. verksamhetsdialogen och återkoppling på chefs- och ledarskap Vid rekrytering till chefsuppdrag ställs krav på doku- menterad chefs- eller ledarskapserfarenhet. Vidare anges att ambitionen att öka andelen kvinnor på alla chefsnivåer inom utrikesförvaltningen fortsät- I UD:s svarspromemoria anges även att andelen kvinnliga utlandsmyn- dighetschefer har ökat, från i I svarspromemorian från anges att regeringens chefs- policy som återges ovan alltjämt gäller. Vidare anges att regeringen, som en följd av en ändring (prop. 2009/10:80 s. 238) i regeringsformen (RF), har funnit anledning att reglera kraven på svenskt medborgarskap när det Ändringen gällde de krav på svenskt medborgar- skap som fanns i RF och som efter bedömning och beslut inte längre reglerades på grundlagsnivå. att regeringen anger sådana krav i förordningen (2012:694) om svenskt medborgarskap för vissa myndighetschefer. ingen innebär att 58 myndigheter under regeringen kan ha myndighetsche- fer som inte är svenska medborgare, främst statliga universitet, högskolor och museer men även ytterligare ca 15 myndigheter. Vad gäller regeringens samråd med och information till myndigheters styrelser m.fl. framgår av svarspromemoria att reger- ingen alltjämt har ambitionen att styrelsen bör få möjlighet att delta i ett samråd i samband med rekryteringen av en ny myndighetschef. att styrelsen, normalt genom dess ordförande, på lämpligt sätt ska hållas informerad i varje beredningsprocess i samband med sådana rekryterings- Vad gäller enrådighetsmyndigheter anges bl.a. att insynsråd sak- nar formella beslutsbefogenheter, varför man i flertalet fall inte har övervägt att involvera råden i ett förestående rekryteringsarbete. finns det inget som hindrar att ledamöter i ett insynsråd kontaktar det ansva- riga departementet för att t.ex. lämna synpunkter på vilka färdigheter som borde finnas med i en kommande kravprofil. När det gäller nämndmyndig- heter anges att det normalt är nämnden själv som, under förutsättning att myndigheten har egen anställd personal, anställer sin kanslichef eller mot- I ett undantag, , bör samråd ske med nämnden på samma sätt som med styrelsemyndigheter. På frågan om samråd och information inför regeringens förlängning av ett myndighetschefsförordnande anges att såväl myndighetschefen som ord- föranden i förekommande fall ska delta i den årliga myndighetsdialogen och i anslutning till sakdialogen erbjudas ett enskilt samtal med statsråd Vid detta samtal är det naturligt att man tar upp frå- gan om förlängning (när det är relevant) och att även ordföranden får redogöra för relationen mellan styrelsen och myndighetschefen. Ordförandens kunskap och kännedom är viktiga för regeringen eftersom ett eventuellt erbjudande om fortsatt anställning alltid ska föregås av en väl genomarbetad analys av hur myndighetschefen har presterat under föregående anställningsperiod. Det kan även förekomma att kontakt tas med styrelsen för att få belyst hur den ser på frågan om ett erbjudande om fortsatt anställning. Vad gäller frågor om myndighetschefer som har avskedats eller förflyttats av regeringen anges att de arbetsrättsliga förutsättningarna för avsked respektive förflyttning av sådana chefer finns i 32 § respektive 33 § andra stycket . Vad gäller avsked av en myndighetschef framgår att något sådant inte har förekommit inom överskådlig tid. Vad gäller förflyttning framgår att bestämmelsen i innehåller bestämmelser om två formella grunder, av organisatoriska skäl eller annars för myndighetens bästa. Dock kan även regeringen och en myndighetschef komma överens om att den sistnämnde i stället ska erbjudas anställning i (). Skäl för en sådan anställning kan t.ex. vara att en myndighetschef får i uppdrag att leda en organisationskommitté med uppdraget att inrätta en ny myndighet eller att en myndighetschef har drabbats av en sjukdom som innebär praktiska problem i det dagliga chefskapet. I svarspromemorian lämnas en förteckning över de 15 myndighetschefer som, oavsett skäl, lämnat sin chefsanställning för att i stället anställas som generaldirektör med placering i RK. Av förteckningen framgår bl.a. de berörda myndigheternas departementstillhörighet. Således hörde fem av dessa 15 myndigheter till , tre vardera till UD respektive , samt en vardera till Justitie-, Utbildnings-, Näringsrespektive Kulturdepartementen. På frågan om det efter förflyttningar av myndighetschefer görs någon form av regelmässig utvärdering eller uppföljning av orsakerna till att förflyttningen blev nödvändig anges att sådana inte förekommer. Däremot finns det en enhet i RK som alltid ska delta i beredningen av beslut som rör såväl myndighetschefer som generaldirektörer med placering i RK, och vid den enheten finns det därför en viss samlad kunskap om tidigare förflyttningsbeslut. Enheten utgör även ett stöd för departementen i ärenden där förflyttningsbestämmelserna kan komma att tillämpas. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på kompletterande frågor om ytterligare uppgifter om politisk bakgrund hos fyra utnämnda myndighetschefer som saknades i tidigare svarspromemorior. Som svar lämnades en promemoria med svar från Utrikes- och Socialdepartementen (bilaga 9.2) där dessa uppgifter bekräftas. I det följande redovisas statistiska uppgifter om politisk bakgrund, kön och öppna rekryteringsförfaranden som bygger på de två överlämnade promemoriorna och promemorior som lämnats över i tidigare granskningar. Liksom tidigare (jfr bet. 2003/04:KU10 s. 62) avses med politisk bakgrund statsråd, politiskt tillsatt tjänsteman inom , riksdagsleda- mot, landstings- eller kommunalråd eller högre uppdrag eller befattning inom ett politiskt parti som personen i fråga har låtit bli känt för allmänhe- I förteckningen som bifogades promemorian från från anges i en fotnot att uppgifterna om politisk bakgrund för fem utnämnda myndighetschefer avser partibeteckningen för det statsråd åt vilken personen i fråga arbetade som statssekreterare. dessa uppgifter faller inom ramen för den definition av politisk bakgrund som tidigare tillämpats (jfr. 2011/12:KU10 s. 91) vid utskottets gransk- ning av utnämningsmakten. Chefer vid myndigheter i Sedan utskottets granskning har regeringen fattat 58 beslut om utnämning av myndighetschef i (perioden –sep- tember 2013), vilket är en marginell minskning jämfört med den förra Elva av dessa beslut gällde anställning i en sådan befattning som det finns krav på särskild utbildning eller erfarenhet för, t.ex. juristutbildning för befattningen som ordförande i och Patentbesvärsrätten, eller professorsbehörighet eller lektorsbehörighet för en rektor vid ett universitet eller en högskola. Exklusive denna typ av befattningar rör det sig således om 47 anställningsbeslut. Av de 58 myndighetschefer som utnämndes under den aktuella gransk- ningsperioden (–) har 13 politisk bakgrund som statsråd, politiskt tillsatt tjänsteman inom , riksdags- ledamot, landstings- eller kommunalråd etc. Totalt under denna gransknings- period utgör de som har politisk bakgrund således av de utnämnda myndighetscheferna, vilket kan jämföras med under tidigare granskningsperioder (–). sive de befattningar som kräver särskild utbildning eller erfarenhet är Genom att tillföra uppgifter från tidigare granskade perioder kan man få en mer heltäckande bild av regeringens utnämningar. har det, som framgår av tabell 9.1 nedan, förekommit totalt 417 regeringsbeslut om utnämning av myndighetschef i . I 88 av dessa har den som utnämnts haft en politisk bakgrund, vilket motsvarar ca 21 Skulle enbart befattningar som inte kräver särskild utbildning eller erfarenhet ingå hade andelen med politisk bakgrund varit något högre. Som vidare framgår av tabellen ovan har den nuvarande regeringen fat- tat totalt 235 beslut om utnämning av myndighetschef i (beslut fattade fr.o.m. ). Av dem som utnämnts har 39 haft en 7 –utnämnde regeringen 61 myndighetsche- fer i och –utnämndes 91 myndig- politisk bakgrund, vilket motsvarar . Av den tidigare regeringens totalt 182 utnämningar gällde 49 personer med en politisk bakgrund, dvs. Andelen utnämnda myndighetschefer med politisk bakgrund är således lägre under den nuvarande regeringen . Tabell 9.1 Antalet utnämnda myndighetschefer –och andelen med politisk bakgrund varav politisk bakgrund (andel i %) 1 (100) 1 (3) 1 (6) Granskas olika slags politiska bakgrunder visar det sig att den klart vanligaste bakgrunden är statssekreterare. Som framgår av tabell 9.2 har nästan hälften av de utnämnda myndighetscheferna med politisk bakgrund en bakgrund som statssekreterare. Den näst vanligaste bakgrunden är riksdagsledamot. Flera av dem som bedöms ha en politisk bakgrund har inte rekryterats direkt från sitt politiska uppdrag, utan tiden då detta innehades har ibland legat . Därefter kan personen i fråga t.ex. ha varit chef för en annan myndighet än den som han eller hon utnämns till chef över som ingår i granskningen. Begränsas granskningen till enbart dem som kommer direkt från ett politiskt uppdrag minskar antalet utnämnda myndighetschefer med politisk bakgrund från 88 till 42. Av dessa har 16 en bakgrund som riksdagsledamöter, 14 som statssekreterare, 4 som kommunalråd e.d., 6 som statsråd och 2 har en annan bakgrund. Gruppen myndighetschefer består av flera olika slags befattningar, t.ex. rektor, direktör, riksantikvarie, riksarkivarie, kanslichef och överintendent. Som framgått ovan har landshövdingar tidigare framhållits som en särskild grupp bland myndighetscheferna i den meningen att regeringen noga väger in den politiska bakgrunden vid rekryteringen. Av de förteckningar som utskottet har mottagit framgår att 39 av de utnämningar som beslutades –gällde landshövdingar. Av dessa har flertalet, 29 stycken eller , en politisk bakgrund som antingen statsråd, riksdagsledamot, kommunalråd etc. Under den nuvarande regeringen har 15 av de 23 landshövdingar som utnämnts en politisk bakgrund, vilket motsvarar . Tabell 9.2 Typ av politisk bakgrund bland utnämnda myndighetschefer – Kommentar: De uppgifter som rör den förra regeringen gäller perioden från t.o.m. regeringsskiftet . De uppgifter som rör den nuvarande regeringen gäller perioden från regeringsskiftet t.o.m. . I kategorin Kommunalråd e.d. ingår landstingsråd, regionråd och oppositionsråd. I kategorin Annan ingår kanslichef, förbundsordförande och politiskt sakkunnig. I de fall en person har flera politiska bakgrunder, t.ex. både riksdagsledamot och statsråd, anges i tabellen den bakgrund som hon eller han hade närmast före utnämningen (t.ex. har sammanlagt 7 f.d. statsråd noterats i tabellen som riksdagsledamot). Den största chefsgruppen i förteckningarna är generaldirektörer. har totalt 213 generaldirektörer (inklusive generaltulldirektörer) utnämnts av regeringen. Av dessa har 47 någon politisk bakgrund, de flesta som statssekreterare. Andelen utnämnda generaldirektörer med politisk bakgrund är således under hela granskningsperioden (dvs. –), jämfört med för perioden –. Under den nuvarande regeringen har 19 av 123 utsedda generaldirektörer en politisk bakgrund, vilket motsvarar . Samtliga av dessa har en bakgrund som statssekreterare utom 3, den ene som statsråd, den andre som riksdagsledamot och den tredje som kanslichef (och f.d. riksdagsledamot). Den partipolitiska tillhörigheten bland de myndighetschefer som utnämndes –, och som enligt de kriterier som här har satts upp kan sägas ha en politisk bakgrund, framgår av tabell 9.3. I drygt hälften av fallen är bakgrunden socialdemokratisk (49 av 88) och i lite mindre än en fjärdedel av fallen moderat (20). Övriga partipolitiska bakgrunder är folkpartistisk (6), centerpartistisk (6), miljöpartistisk (3), vänsterpartistisk (2) och kristdemokratisk (2). Bland dem som har en bakgrund inom Socialdemokraterna visar sig flertalet ha varit statssekreterare; av de 49 som utnämnts har 35 den bakgrunden. Inom övriga partier dominerar en bakgrund som riksdagsledamot. Vad gäller vilken typ av chefsbefattning som utnämningen avsett har 11 av dem som har en bakgrund inom Socialdemokraterna utnämnts till landshövding medan 33 av dem har utnämnts till generaldirektör. Av dem som har en bakgrund inom har 8 utnämnts till landshövding, 11 till generaldirektör (eller riksgäldsdirektör) och 1 till rektor. Av dem som har en bakgrund inom har 2 utnämnts till landshövding och 3 till generaldirektör (eller generaltulldirektör) samt 1 till kanslichef. Av dem som har en bakgrund inom har 4 utnämnts till landshövding och 2 till generaldirektör (eller ombudsman). Av dem som har en bakgrund inom har 1 utnämnts till landshövding och 2 till generaldirektör. Av dem som har en bakgrund inom har 1 utnämnts till landshövding och 1 till generaldirektör. De två som har en bakgrund inom har utnämnts till landshövding. Tabell 9.3 Partipolitisk bakgrund bland utnämnda myndighetschefer – Kommentar: De uppgifter som rör den förra regeringen gäller perioden från t.o.m. regeringsskiftet . De uppgifter som rör den nuvarande regeringen gäller perioden från regeringsskiftet t.o.m. . Som vidare framgår av tabell 9.3 har drygt hälften av dem som har politisk bakgrund och har utnämnts av den nuvarande regeringen en socialdemokratisk bakgrund. I samtliga fall utom 8 rör det sig om utnämning till generaldirektör. Dessutom har den nuvarande regeringen utnämnt 11 personer med moderat bakgrund, 6 till landshövding respektive 5 till generaldirektör. Det framgår också av tabellen att av dem som har socialdemokratisk bakgrund har samtliga utom 5 bakgrund som statssekreterare. Ingen av dessa kommer direkt från sin tjänst som statssekreterare, utan de har oftast haft andra befattningar inom staten, främst som generaldirektör vid en annan myndighet. Utöver dessa utnämningar har regeringen utsett 8 personer med politisk bakgrund, 3 personer med centerpartistisk bakgrund (varav 2 till generaldirektör och 1 till landshövding), 2 personer med folkpartistisk bakgrund (varav 1 till ombudsman och 1 till landshövding), 2 personer med kristdemokratisk bakgrund till landshövding respektive generaldirektör samt 1 person med vänsterpartistisk bakgrund till landshövding. Vad gäller kön var enligt de förteckningar utskottet fått från av de myndighetschefer som utnämndes –kvinnor och män (se tabell 9.4 Under den aktuella granskningsperioden (–) var 28 av 58 () utnämnda myndighetschefer kvinnor. Lägst var andelen kvinnliga myndighetschefer , då totalt 6 av 19, eller , av de utnämnda myndighetscheferna var kvinnor. Högst var andelen 2012 (strax ) och därefter 2010 () samt 2008 (). Som regel förefaller andelen kvinnor bland utnämnda myndighetschefer numera ligga omkring eller strax i stället för omkring eller strax , vilket tidigare var fallet (jfr bet. 2007/08:KU10 s. 63). Tabell 9.4 Kön och utnämnda myndighetschefer – Antal kvinnor (andel i %) Antal män (andel i %) 0 (0) 1 (100) En i sammanhanget särskild grupp är universitets- och högskolerektorer. Som nämndes inledningsvis sköts rekryteringen av dessa inte inom utan inom universiteten och högskolorna själva. Regeringen beslutar om anställning av en rektor efter förslag av eller högskolans styrelse.