bet · H201UFöU1 · 2014-12-05 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2014/15:14 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats (). Utskottet förordar, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , att medger att regeringen 2015 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i EU:s operation (). Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för insatsen i ljuset av resolutioner i och den somaliska regeringens samtycke till insatsen. Utskottet konstaterar att behovet av att sända humanitär hjälp med sjötransporter till är omfattande. Det är därför angeläget att EU:s insats kan bidra till att höja säkerheten i farvattnen utanför . Utskottet välkomnar att överföringsavtalen med länder i regionen, som gör det möjligt att lämna över omhändertagna personer för lagföring, anger att en överförd person ska behandlas humant och inte utsättas för tortyr eller inhuman behandling eller straff, att vederbörande ska ställas inför rätta eller friges inom rimlig tid samt att den rättsliga prövningen ska vara rättvis och öppen och göras av en kompetent, oberoende och opartisk instans. Utskottet understryker vikten av att aktivt verkar för att FN:s säkerhetsråds resolutioner (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) om barn i väpnade konflikter och 1820 (2008) om sexuellt våld i väpnade konflikter ska vara självklara beståndsdelar i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet inom operationen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats ()............ Förteckning över behandlade förslag............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats () medger att regeringen 2015 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i Europeiska unionens operation (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Därmed bifaller proposition 2014/15:14. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I regeringens proposition 2014/15:14 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats () föreslås att bemyndigar regeringen att 2015 ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i insatsen , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter beslutat – med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen – att bereda propositionen och tillhörande motion i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). höll kabinettssekreterare från , statssekreterare från Försvarsdepartementet och överbefälhavare en föredragning för utrikesutskottet och försvarsutskottet med anledning av det svenska deltagandet i EU:s insats (). (WFP) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) gick ut med en internationell förfrågan om assistans med eskort av humanitära hjälpsändningar som sjövägen transporterades till i WFP:s regi. Mot denna bakgrund antog ett flertal resolutioner –2013 (1814, 1816, 1838, 1846, 1851, 1897, 1918, 1950, 1976, 2020, 2070 och 2125) i vilka man bl.a. konstaterar att situationen i utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. Med stöd av kapitel VII i har man uppmanat stater och internationella organisationer att bidra till att förebygga, avvärja och bekämpa sjöröveri och väpnade rån utanför samt att skydda fartyg som deltar i transport och tillhandahållande av humanitära hjälpsändningar till . antog Europeiska unionens råd (rådet) rådets gemensamma åtgärd 2008/851/GUSP om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av sjöröveri och väpnade rån utanför . Insatsen, som kallas , inleddes , och dess första mandat löpte till att börja med fram till . Därefter har mandatet förlängts genom följande beslut: 2009/907/GUSP, 2010/766/GUSP, 2012/174/GUSP, och gäller till . Rådet förväntas att förlänga mandatet till . Det svenska deltagandet i insatsen har varit föremål för ställningstagande genom förslag i propositioner om svenskt deltagande i Europeiska unionens insats utanför (prop. 2008/09:108, bet. 2008/09:UFöU3, prop. 2009/10:84, bet. 2009/10:UFöU3 och prop. 2012/13:66, bet. 2012/13:UFöU2). (Fö2014/332/MFI, samlingsakt) gav regeringen i uppdrag att börja planera och förbereda för ett eventuellt svenskt deltagande i . Inriktningen var att deltagandet skulle genomföras tillsammans med . (Fö2014/332/MFI, samlingsakt) gav regeringen i uppdrag att börja planera och förbereda för ett svenskt militärt bidrag till (bestående av ett styrkehögkvarter, helikoptrar och stridsbåtar med besättningar) ombord på ett nederländskt fartyg. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen 2015 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i EU:s insats (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Insatsen kommer särskilt att handla om att skydda humanitära hjälpsändningar från (WFP) av central betydelse för befolkning. I propositionen redogör regeringen bl.a. för problemen med sjöröveri och väpnade rån utanför , den svåra humanitära situationen i och det internationella samfundets och engagemang i landet. Vidare redogörs för insatsen och det föreslagna svenska deltagandet. Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats () Utskottets förslag i korthet medger att regeringen 2015 ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Europeiska unionens insats (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. har med stöd av kapitel VII i bemyndigat de stater som samarbetar med att i och på dess territorialhav vidta alla nödvändiga åtgärder för att stävja sjöröveri och väpnade rån till havs. Detta ger tillsammans med internationell sedvanerätt och relevanta artiklar i en tydlig folkrättslig grund för EU:s insats . Regeringen konstaterar att insatsen verkar på somaliskt territorium med samtycke av . Mot bakgrund av den fortsatt svåra humanitära situationen i och hotet från sjöröveri konstaterar regeringen att det alltjämt finns ett stort behov av en internationell marin närvaro och EU:s insats , inte minst för att säkerställa de humanitära hjälptransporterna. Regeringen konstaterar också att ett förnyat svenskt bidrag till tillsammans med övriga insatser för , bekräftar och stärker det svenska engagemanget för landet. Avsikten är att det svenska deltagandet i insatsen inleds . Regeringen föreslår att det svenska bidraget utgörs av ett styrkehögkvarter bestående av en styrkechef, ca 20 stabsofficerare, två helikoptrar () och två stridsbåtar med besättning. Bidraget till insatsen baseras ombord på ett nederländskt fartyg. Mot denna bakgrund söker regeringen medgivande att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för EU:s insats (). Det svenska bidraget till insatsen beräknas till ca 60 personer. Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. Förstärkningen kan omfatta såväl tillförsel av personal och materiel som undsättning och evakuering. En förutsättning för en sådan åtgärd är att den sker i överensstämmelse med folkrätten. Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet noterar att den humanitära situationen i har förbättrats något , men är en av de svåraste i världen. De humanitära behoven i kräver även framöver ett omfattande engagemang från omvärlden. Utskottet beklagar att möjligheterna för de humanitära organisationerna att verka i landet alltjämt är begränsade på grund av säkerhetsläget och logistiska svårigheter. Utskottet anser att det internationella samfundet har ett ansvar att lindra nöden och fattigdomen för befolkning. beräknas ca 3,2 miljoner människor i vara i behov av humanitär hjälp. Behovet av att sända humanitär hjälp med sjötransporter till är fortfarande omfattande. Det är därför angeläget att EU:s insats () kan bidra till att förhöja säkerheten i farvattnen utanför . Utskottet delar regeringens uppfattning att det är särskilt viktigt att insatsen även fortsättningsvis kan bidra till att humanitära hjälpsändningar från (WFP) och sjötransporter för Afrikanska unionens styrka i (Amisom) når fram till det somaliska fastlandet. Utskottet konstaterar att det i ljuset av resolutioner i och den somaliska regeringens samtycke till insatsen finns ett tydligt folkrättsligt mandat för insatsen. Utskottet menar att ett förnyat svenskt deltagande i insatsen svarar mot ett tydligt och efterfrågat stöd till FN:s verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning att ett förnyat svenskt bidrag till EU:s insats, tillsammans med pågående deltagande i EU:s militära utbildningsinsats (EUTM ) och i EU:s civila stöd till utveckling av kustbevakning i regionen (EUCAP ), bekräftar och stärker det svenska engagemanget för . Vidare anser utskottet att ett bidrag stärker roll i genomförandet av för och i diskussionen om EU:s samlade ansats för att bemöta utmaningarna i regionen. Deltagandet stärker också som en trovärdig och respekterad aktör inom ramen för EU:s krishantering. Utskottet anser att ett svenskt deltagande i insatsen utgör ett betydelsefullt bidrag till den internationella kampen mot sjöröveri. I detta sammanhang noterar utskottet att EU, i syfte att säkerställa en effektiv och rättssäker hantering av omhändertagna personer som misstänks för sjöröveri eller väpnade rån mot fartyg, har slutit överföringsavtal med , , och för att göra det möjligt att lämna över omhändertagna personer för lagföring. har dock annullerat avtalet till förmån för prövning i varje enskilt fall. Utskottet konstaterar att det i respektive överföringsavtal ingår ett antal preciserade villkor för hur överförda personer ska behandlas, lagföras och ställas inför rätta. Kraven i dessa avtal är bl.a. att folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, fullt ut respekteras under och efter en sådan överföring. I detta sammanhang vill utskottet också framhålla att FN:s säkerhetsråds resolutioner om situationen utanför understryker att rättsliga förfaranden måste ske i överensstämmelse med folkrätten och internationell människorättslagstiftning. Utskottet vill understryka vikten av att aktivt verkar för att FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) om barn i väpnade konflikter och 1820 (2008) om sexuellt våld i väpnade konflikter ska utgöra självklara beståndsdelar i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet inom insatsen. Utskottet välkomnar därför att all svensk personal som deltar i insatsen genomgår grundläggande utbildning som svarar mot FN:s säkerhetsråds resolution och Försvarsmaktens interna Därtill ska särskild utbildning och träning av chefer i samband med förberedelser för deltagande. Utskottet anser liksom regeringen att det är väsentligt att inte bara ha kunskap om den allmänna betydelsen av genderperspektiv och genomförande av aspekter i resolution utan också att integrera dessa i det löpande stabs- och planeringsarbetet inom insatsen. Vidare vill utskottet understryka vikten av att dessa resolutioner även genomsyrar utvecklingssamarbetet och att ett jämställdhets- och barnperspektiv integreras i all relevant verksamhet i . Utskottet noterar att det i propositionen anges att avsikten är att det svenska deltagandet i insatsen ska inledas . Regeringen föreslår att det svenska bidraget ska utgöras av ett styrkehögkvarter bestående av en styrkechef, ca 20 stabsofficerare, två helikoptrar () och två stridsbåtar Bidraget till insatsen baseras ombord på ett nederländskt kommer att bidra med ca 60 personer till insatsen. personalramen föreslås dock bli 160 personer för att regeringen under försämrade säkerhetsförhållanden ska ha möjlighet att tillfälligt förstärka den Utskottet förutsätter att , genom berörda utskott eller i kammaren, får information i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser tas i anspråk. att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver 160 personer inte kan ske utan att fattar ett nytt beslut. Utskottet konstaterar att regeringen beräknar att kostnaderna för det svenska bidraget inom ramen för EU:s insats uppgår till högst . Kostnaderna belastar anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inom utgiftsområde 6 Försvar och Utskottet noterar att beslut i kammaren om försvarsutskottets budgetförslag för utgiftsområdet är inplanerat till den 16 december (bet. 2014/15:FöU1). Utskottet fäster stort värde vid att samarbetet och koordineringen mellan insatsen och de övriga insatserna utanför är väletablerade och fungerar effektivt och konstruktivt. Utskottet konstaterar att när ger regeringen bemyndigande att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är det ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter har visat går det inte att utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Mot ovanstående bakgrund föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2014/15:14. Utskottet förordar, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , därmed att godkänner att regeringen, fr.o.m. februari månad 2015 och , ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i EU:s insats (). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:14 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation (): godkänner att regeringen 2015 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i Europeiska unionens operation (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd (se avsnitt 8). Tryck: , 2014 har i behandlingen av den här propositionen från regeringen bjudit in försvarsutskottet i till att samverka i ett så kallat sammansatt utskott, utrikes- och försvarsutskottet. Så är det när vi behandlar det här ärendet om det svenska deltagandet i EU:s . Så är det också i nästa ärende i debatten som handlar om deltagande i RSM i . Bakgrunden till Operation , som är en marin operation utanför , är ursprungligen en förfrågan, ett önskemål, från och Internationella sjöfartsorganisationen. Man frågade om hjälp med att skydda de transporter av humanitär hjälp som FN skulle ha fram till . Det farvatten som vi pratar om i det här fallet är väl känt för piratdåd. Det förekommer pirateri, gisslantagningar, rån och en lång rad andra aktiviteter som är kriminella och i ett antal fall också har haft dödlig utgång för både pirater och angripna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Vi kan konstatera, över åren som de här operationerna har pågått, att antalet piratöverfall kraftigt har minskat. Man har lyckats åstadkomma en höjd säkerhet för de transporter som sker i det här farvattnet. Jag har noterat att en del av de övergrepp och rån som fortfarande förekommer sker mot fartyg som av olika skäl väljer att inte gå i de konvojer som arrangeras av de militära trupper som finns på plats för att genomföra det här uppdraget. Vi kan också se hur situationen i humanitärt har utvecklats . Det här hänger nämligen ihop. Att det finns pirater handlar om situationen på land och även till sjöss. De som vill ägna sig åt och försöker skapa sig ett uppehälle genom fiske har en väldigt svår situation. Det är en fattigdom som finns i bakgrunden och som driver människor till att delta i de här piratligorna. Vi kan konstatera att detta, tyvärr, har varit oerhört lukrativt, åtminstone för några få av dem som har deltagit och organiserat det. Därför är den här insatsen viktig och riktig för att man ska få rätsida på sjöröveriet men också för att man ska få rätsida på situationen på land i . Jag vill hävda att den har varit framgångsrik. Därför är det viktigt att den fortsätter. Det är bra att nu återigen kommer att delta i den, den här gången tillsammans med . Det är 60 svenska militärer som kommer att delta. Och det finns en möjlighet att sända ytterligare 100 militärer till deras stöd, om så skulle behövas för att evakuera dem i en krissituation. Jag kan också konstatera att det i behandlingen i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet råder total enighet om att ska delta i detta. Det känns extra glädjande att ha en sådan total enighet. Jag tycker att det är viktigt när sänder ut personal av olika slag - vare sig de är militärer eller civila - att den enigheten finns och att personalen kan känna det stödet från och den förankringen i den svenska , där besluten om deltagandet i den här typen av internationella uppdrag alltid ska fattas. Det är också viktigt att understryka att det här uppdraget vilar på ett beslut i FN och att det alltså finns ett FN-mandat till grund för det. Det är en annan viktig grund för att fatta sådana här beslut i riksdag, tycker jag. Avslutningsvis, herr talman, vill jag tacka samtliga i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet för ett gott samarbete kring det här betänkandet och den här frågan. Med det vill jag yrka bifall till förslaget i betänkande UFöU1. Det här betänkandet handlar om att göra skillnad. Det handlar om att svenska kvinnor och män är med om att göra skillnad. kommer att ställa en väpnad styrka till förfogande för EU:s operation , och det blir fjärde gången enheter från Försvarsmakten deltar i operationen. Även har bidragit till . utgörs den svenska styrkan av ett styrkehögkvarter bestående av en styrkechef och stabsofficerare, två helikoptrar samt två stridsbåtar med besättning. Bidraget beräknas sammanlagt uppgå till ca 60 personer och kommer att baseras ombord på ett nederländskt fartyg. Den totala ramen kan uppgå till 160 personer i händelse av att det skulle finnas förstärkningsbehov och oförutsedda evakueringsbehov. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Syftet med Operation är precis som sammansatta utskottets ordförande nämnde att skydda humanitära hjälpsändningar till samt förhindra och bekämpa det sjöröveri som plågar kusten utanför . Insatsen genomförs med ett starkt FN-mandat - har antagit ett antal resolutioner där man uppmanar stater och organisationer att bidra till skyddet av hjälpsändningar och kampen mot pirater. har länge varit ett utsatt land på många sätt. Landet saknade en centralregering och präglades av ett utdraget inbördeskrig. Den politiska instabiliteten har medfört att pirater har kunnat etablera baser utifrån vilka de har genomfört kapningar och attacker mot handelssjöfarten i en av världens viktigaste sjöleder. Operation har, tillsammans med handelssjöfartens egna skyddsåtgärder, gjort att sjöröveriet har minskat betydligt . För att lösa situationen på lång sikt måste det dock till en stabil politisk situation och en centralregering som har kontroll över det egna territoriet. Den humanitära situationen i bedöms vara en av de svåraste i världen. beräknas 3,2 miljoner människor i vara i behov av humanitär hjälp. Vid sidan av deltagandet i den militära insatsen bedriver ett långsiktigt utvecklingsarbete i . antog alliansregeringen en ny femårig resultatstrategi för samarbetet med som uppgår till . Fokus för strategierna är mänsklig säkerhet och försörjning, demokrati och mänskliga rättigheter samt hälsa och jämställdhet. Det långsiktiga målet är att skapa stabilitet och stärka landets förmåga att stå emot framtida kriser. kan vi skönja positiva tecken när det gäller den politiska situationen i ; det finns en ökad stabilitet i landet och en mer legitim regering. återstår dock stora utmaningar. Inte minst gäller det hotet från terrorgruppen , som fortfarande utgör en betydande utmaning i de södra och centrala delarna av . är en del av hela det komplex av terrororganisationer som verkar i och . De medverkar till destabilisering av regionen de verkar i men utgör även en grogrund för export av extremism och terrorism till . Den här formen av terrorism, som lockar till sig anhängare även från länder som , är ett gissel. Det svenska bidragen till Operation är bra exempel på att genom att använda sin specialkompetens har kunnat göra en reell skillnad. Ett annat exempel är det underrättelseförband kommer att skicka till , där bidrar med kompetens och teknologi som är mycket viktig och efterfrågad och som skapar ett stort mervärde. Jag anser att det är den vägen bör prioritera när vi bestämmer i vilka insatser vi som land bör delta - och på vilket sätt ska delta. Vi ska använda den specialkompetens och teknologi den svenska Försvarsmakten besitter för att göra internationella operationer runt om i världen mer effektiva och mer ändamålsenliga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Det svenska deltagandet i Operation är en del i en lång rad svenska insatser för fred och säkerhet runt om i världen . Det är en tradition vi ska vara stolta över och vårda tillsammans. Inte minst ska vi vara tacksamma mot de tiotusentals svenska män och kvinnor som gjort fredsfrämjande insatser, ofta med stor risk för eget liv och egen hälsa. I och med insatsen utanför gör skillnad i världen - för demokrati, för utveckling och för människors rätt att leva i trygghet och under drägliga livsvillkor. I samband med att kammaren senast hade att besluta om bidrag till Operation hade jag förmånen att sitta ordförande i dåvarande sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Jag har för avsikt att avsluta mitt anförande på precis samma sätt som då. Det kan bli skarpt läge. Vi har, som landets främsta politiska företrädare i , genom vårt bifall axlat ansvar för den här insatsen. Den utförs av duktiga kvinnor och män. insats i Operation är i de nödlidandes intressen, och det är i vårt lands intresse samt en del av det internationella ansvar som visas inom ramen för EU:s gemensamma insatser. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkande UFöU1. Det tal jag hade tänkt framföra är minskat till ett minimum, även om ni kommer att bli besvikna över detta faktum. Jag tycker att de tidigare talarna har hållit utmärkta anföranden, och jag tänker inte sitta och leta efter ytterligare argument. Jag kan notera att har uttryckt sin tacksamhet för bland annat min tidigare gärning. Det var dock utanför kammaren, och vi får se om det blir samma tacksamhet framöver. De föregående talarna har alltså gjort en utmärkt beskrivning av situationen. har gett EU:s operation nödvändigt mandat, och menar att det är en viktig insats för den svåra humanitära situation befolkning står inför. beräknas ca 3,2 miljoner människor i vara i behov av humanitär hjälp.