bet · H101UbU22 · 2014-06-10 00:00:00 — 2013/14:UbU22 Fristående skolor samt tillsyn och information om skolan Fristående skolor samt tillsyn och information om skolan I betänkandet behandlas proposition 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. och fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås att bestämmelser ska införas i skollagen (2010:800) om att en nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde huvudmannen och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Regeringen föreslår även att en bestämmelse ska införas om att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar. Skolinspektionen kan återkalla godkännandet om huvudmannen varken vid etableringskontrollen eller efter ett föreläggande kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd. Det förtydligas att den kommun där en fristående skola är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Det införs också en bestämmelse om att Skolinspektionen i sin tillsyn ska förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Skollagen ska reglera att lärarresurserna vid skolenheten ska analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Lagförslaget omfattar inte förskoleverksamheten. Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna. Skollagen ska även reglera att kommuner ska vara skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. En skolhuvudman ska vara skyldig att till lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn. De nya bestämmelserna i skollagen ska träda i kraft . Bestämmelserna i skollagen om att kommunerna ska vara skyldiga att informera om utbildningar ska dock träda i kraft och ska tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . I betänkandet behandlas också en del av lagförslaget i proposition 2013/14:191 som kulturutskottet av samordningsskäl överlåtit till utbildningsutskottet att behandla. har i sak ställt sig bakom förslaget. Denna lagändring föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker proposition 2013/14:191 i denna del. Utskottet tillstyrker proposition 2013/14:112 med de ändringar som föreslås i bilaga 3 och avstyrker motionerna. I betänkandet finns nio reservationer (S, MP, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget i fråga om kommunernas informationsskyldighet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 29 kap. 19 § första stycket. Därmed bifaller proposition 2013/14:112 i denna del och avslår motion 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 1 (SD, V) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan med den ändringen att 24 kap. 7 § och 29 kap. 1 § får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:191 punkt 1 i denna del och bifaller delvis proposition 2013/14:112 i denna del. Etablering av fristående skolor 2013/14:Ub17 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub18 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 2 (S) Reservation 3 (SD) Vetorätt vid etableringen av en fristående skola 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 4 (SD, V) 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Ub18 av (SD) yrkande 4 och 2013/14:Ub19 av och (båda MP). Reservation 5 (MP) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) Skolinspektionens befogenheter vid tillsyn 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 8 (SD, V) Kommunernas insyn i fristående skolor 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 9 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (M), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (S), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas proposition 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. I ärendet behandlas även fyra motioner som väckts med anledning av propositionen. Motionernas förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. I ärendet behandlar utskottet också en del av lagförslaget i proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande, punkt 1 som gäller lag om ändring i skollagen (2010:800). har i sitt betänkande 2013/14:KrU9 i sak ställt sig bakom de ändringar som föreslås i proposition 2013/14:191. Av lagtekniska skäl måste en del av lagförslaget i den propositionen samordnas med de förslag till ändringar i samma lagparagraf som är aktuella i proposition 2013/14:112. har därför överlämnat den formella behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 29 kap. 1 § till utbildningsutskottet (övriga lagförslag i proposition 2013/14:191 behandlas av kulturutskottet i betänkande 2013/14:KrU9). Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Utskottets lagförslag om ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) finns i bilaga 3. Det innehåller också en mindre ändring i en lagparagraf. Ändringen rättar en lydelse i regeringens förslag som blev fel av misstag. I betänkandet behandlas inledningsvis utskottets ställningstagande till regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet under särskilda rubriker de motioner som innehåller begäran om tillkännagivanden till regeringen som rör frågor som anknyter till lagförslaget. Bakgrunden till proposition 2013/14:112 är att regeringen beslutade kommittédirektiv om att en parlamentarisk kommitté skulle se över regler och villkor för fristående skolor m.m. (dir. 2011:68). Regeringen beslutade också tilläggsdirektiv om förlängd utredningstid (dir. 2012:101, dir. 2013:24, dir. 2013:42 och dir. 2013:69). Kommittén, som antog namnet (U 2011:04), överlämnade betänkandet Friskolorna i samhället (SOU 2013:56). Betänkandet har remissbehandlats. Till grund för förslagen ligger en uppgörelse mellan de sex partierna , som presenterades . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå en modernisering av kommunallagen (dir. 2012:105). Utredningen, som antog namnet Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07), överlämnade delbetänkandet Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53) med förslag om bl.a. kommunernas insyn i fristående och internationella skolor och kommunernas information om utbildningar som erbjuds elever i kommunen. Dessa förslag behandlas i proposition 2013/14:112. Betänkandet har remissbehandlats. Lagrådet har yttrat sig över förslagen och regeringen har delvis följt Lagrådets förslag. Skolor som drivs av en enskild huvudman har funnits länge i . Genom den s.k. friskolereformen blev det möjligt för andra än kommuner, landsting och staten att bedriva skolverksamhet med offentlig finansiering (prop. 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr. 1991/92:346). För att lika villkor ska gälla så långt möjligt oberoende av huvudman förtydligades reglerna om kommunernas bidrag till fristående skolor och fritidshem (prop. 2008/09:171, bet. 2008/09:UbU13, rskr. 2008/09:280) och när det gäller annan enskild pedagogisk verksamhet (prop. 2009/10:157, bet. 2009/10:UbU22, rskr. 2009/10:322). skollag (1985:1100) fanns det i 9 kap. en särskild reglering av fristående skolor. I och med skollag (2010:800) gäller i huvudsak samma regelverk för kommunala skolor och fristående skolor. Skolväsendet är decentraliserat och såväl offentliga som enskilda huvudmän ansvarar för verksamheterna. Skolväsendet är mål- och resultatstyrt. Ett viktigt styrmedel för staten är tillsynen över verksamheterna. överfördes den statliga tillsynen över skolväsendet från till den nya myndigheten . Genom skollag stärktes Skolinspektionens tillsyn på olika sätt. I skollagen infördes bl.a. ett tillsynsbegrepp och en reglering av Skolinspektionens ansvar, befogenheter och ingripanden vid tillsyn. Regleringen utformades med vägledning av regeringens skrivelse En tydlig, effektiv och rättssäker tillsyn (skr. 2009/10:79). I propositionen föreslås att bestämmelser ska införas i skollagen (2010:800) om att en nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde huvudmannen och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Regeringen föreslår att även en bestämmelse ska införas om att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar. Skolinspektionen kan återkalla godkännandet om huvudmannen varken vid etableringskontrollen eller efter ett föreläggande kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd. Det förtydligas att den kommun där en fristående skola är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Det införs också en bestämmelse om att Skolinspektionen i sin tillsyn ska förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Skollagen ska reglera att lärarresurserna vid skolenheten ska analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Lagförslaget omfattar inte förskoleverksamheten. Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna. Skollagen ska även reglera att kommuner ska vara skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar. En skolhuvudman ska vara skyldig att till lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn. De nya bestämmelserna i skollagen ska träda i kraft . Bestämmelserna i skollagen om att kommunerna ska vara skyldiga att informera om utbildningar ska dock träda i kraft och ska tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller tillkännagivanden som anknyter till lagförslaget. Lagförslaget i fråga om kommunernas informationsskyldighet Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att ändra reglerna i skollagen (2010:800) när det gäller kommunernas informationsskyldighet. Kommunen föreslås vara skyldig att informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som elever erbjuds i eller av kommunen och om de riksrekryterande utbildningar som har godkänt. Den information som lämnas ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Ett motionsyrkande om avslag på förslaget att utvidga kommunernas informationsskyldighet avstyrks. Jämför reservation 1 (SD, V). Enligt 29 kap. 19 § skollagen (2010:800) ska kommunen informera vårdnadshavarna om förskola, fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen som kommunen anordnar eller vars huvudman kommunen har godkänt eller förklarat berättigad till bidrag. Kommunens informationsskyldighet gäller oavsett om verksamheten anordnas av kommunen eller av en enskild huvudman. Informationen ska även avse möjligheten för enskilda att starta och driva såväl förskola eller fritidshem som annan pedagogisk verksamhet med offentlig finansiering genom kommunalt bidrag. Det finns även bestämmelser i skollagen om att kommunen ska informera om gymnasieskolans nationella program och om möjligheterna att få utbildning på introduktionsprogram (15 kap. 8 §). När det gäller gymnasiesärskola finns en liknande bestämmelse (18 kap. 9 §) som anger att varje kommun ska informera om gymnasiesärskolans olika program. Därutöver finns en bestämmelse om att hemkommunen ska informera vårdnadshavarna om förskoleklassen och syftet med denna samt verka för att barnen deltar i den (9 kap. 4 § andra stycket). Det finns också en bestämmelse om att elever i alla skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till studie- och yrkesvägledning så att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som tänker påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning (2 kap. 29 §). För att det ska vara lätt att göra olika skolval föreslår regeringen att bestämmelsen i 29 kap. 19 § skollagen ändras så att kommunen ska vara skyldig att informera vårdnadshavare och elever om utbildning även i förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som elever erbjuds i eller av kommunen samt om de riksrekryterande utbildningar som har godkänt. Förslaget innebär en utvidgning jämfört med dagens bestämmelse om kommunens skyldighet att informera vårdnadshavare om förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Bestämmelserna ska träda i kraft och tillämpas på utbildningar som påbörjas efter . När det gäller informationens utformning föreslår regeringen att det införs en hänvisning i skollagen till 6 kap. 8 a § andra stycket kommunallagen (1991:900). Bestämmelsen i kommunallagen syftar till att säkerställa att allmänheten ges en god information om de valmöjligheter som finns när enskilda kan välja en särskild utförare av nämndens tjänster. Enligt första stycket i bestämmelsen ska nämnden lämna information om samtliga utförare om inte annat är särskilt föreskrivet. Enligt andra stycket ska sådan information vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Bestämmelsen beslutades av och ska träda i kraft (prop. 2013/14:118, bet. 2013/14:KU41, rskr. 2013/14:280). I kommittémotion 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att regeringens förslag om kommunernas skyldighet att informera om utbildningar som erbjuds elever ska avslås (avsnitt 7.2.2 i propositionen). Regeringens förslag innebär enligt motionärerna en utökad skyldighet för kommunerna att informera om verksamhet som konkurrerar med kommunens egen verksamhet. Motionärerna menar att det blir ytterligare en uppgift och en kostnad för kommunerna som friskolorna inte har, även om uppgiften i sig inte är särskilt betungande. Motionärerna anser att om det ska råda konkurrens på skolmarknaden bör de olika aktörerna ansvara för att informera om sin egen verksamhet. De hänvisar också till att förslaget avstyrktes av , som i sitt remissvar menade att den information om och möjlighet till jämförelse av skolor som regeringen vill uppnå redan tillgodoses genom den information som tillhandahåller och kommer att utveckla enligt förslag (SOU 2013:56). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att vårdnadshavarna och eleverna får den information de behöver för att kunna göra ett informerat val av skola och utbildning. Utskottet anser att det är rimligt att medborgarna får information på nivå om utbildningar i förskoleklasser, grundskolor och gymnasieskolor m.fl. skolformer. Det är inte rimligt att man själv ska behöva kontakta flera utförare i kommunen inför sina olika val. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att vårdnadshavare och elever får en komplett och korrekt information om de utbildningar som finns att välja på. Genom att informationen ges oberoende av vilken huvudman som anordnar utbildningen säkerställs att informationen ges på lika villkor och att konkurrensneutralitet uppnås. Utskottet menar att det är naturligt att hemkommunen ansvarar för informationen eftersom hemkommunen enligt skollagen ansvarar för att alla barn och ungdomar som har rätt till utbildning också får det. Hemkommunen är även den som finansierar utbildningen, oberoende av vem som är huvudman. Utskottet vill betona vikten av att informationen är lättillgänglig och skriven på ett sådant sätt att den når ut till och förstås av alla berörda kommuninvånare. Utskottet delar regeringens bedömning att den utvidgade informationsskyldighet som föreslås för kommunerna inte bör innebära någon ökad administrativ börda när huvuddelen av informationsskyldigheten kan uppfyllas genom kommunens webbplats och länkar till relevant information, bl.a. det nationella informationssystem som aviseras i propositionen. Med hänvisning till vikten av att medborgarna kan göra informerade val samt till att kommunerna har en viss skyldighet att informera vårdnadshavare och till att en utvidgad informationsskyldighet inte bedöms öka kommunernas administrativa börda, avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub16 (V) yrkande 4. Utskottet bifaller därmed propositionen i de delar den avser kommunernas informationsskyldighet, dvs. 29 kap. 19 § första stycket skollagen (2010:800) i regeringens lagförslag. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag att ändra reglerna i skollagen (2010:800) när det gäller etablering av fristående skolor, tillsyn över skolverksamhet och insyn i skolverksamhet. För att rätta en felaktig lydelse samt göra en lagteknisk samordning bifaller också utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 24 kap. 7 § och 29 kap. 1 §. Proposition 2013/14:112 I propositionen behandlas förslag från den parlamentariskt sammansatta (dir. 2011:68) och från Utredningen om en kommunallag för framtiden (dir. 2012:105). I propositionen föreslås nya bestämmelser i skollagen (2010:800) som enligt förslaget ska träda i kraft . Etablering av fristående skolor I propositionen föreslås att bestämmelser ska införas i skollagen (2010:800) om att en nyetablering av en fristående skola ska föregås av ett samråd mellan den enskilde huvudmannen och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Syftet med ett samråd är att parterna ska kunna ta upp och diskutera allehanda frågor som har samband med verksamheten. Det ska vara ett forum för samverkan mellan företrädare för kommuner och blivande fristående skolor. Det bör vara upp till parterna att ta upp de frågor som är relevanta i det aktuella fallet, utifrån de lokala förhållandena. Ansvaret för dokumentationen av samrådet ligger på den enskilde huvudmannen eftersom denne enligt förslaget har bevisbördan för att ha vidtagit rimliga åtgärder för att få till stånd ett sådant. Samrådet ska ha genomförts innan etableringskontrollen (se nedan), eftersom den enskilde då ska kunna visa att ett samråd har genomförts. Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i skollagen om att Skolinspektionen inom ramen för sin tillsyn ska genomföra en kontroll av den verksamhet som en enskild huvudman avser att bedriva (etableringskontroll), om Skolinspektionen godkänt den enskilde som huvudman. Etableringskontrollen ska genomföras innan utbildningen startar. Skolinspektionen kan återkalla godkännandet om huvudmannen varken vid etableringskontrollen eller efter ett föreläggande kan visa att rimliga åtgärder har vidtagits för att få till stånd ett samråd. I skollagen ska en bestämmelse införas om att Skolinspektionen i sin tillsyn ska förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Förslaget ska gälla både offentliga och enskilda huvudmän. Skollagen ska reglera att lärarresurserna vid skolenheten ska analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister i verksamheten i en eller fristående skola som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna. Lagförslaget omfattar inte förskoleverksamheten. Analysen bör enligt propositionen omfatta antalet lärare, kompetensnivån och hur lärarresurserna disponeras, dvs. inte endast lärartäthet utan även lärarnas utbildning och hur de används. I skollagen ska en bestämmelse införas om att en skolhuvudman ska vara skyldig att till lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn. Därutöver bör enligt propositionen ges i uppdrag att bygga upp och administrera ett nationellt informationssystem för alla skolor som gör det möjligt att jämföra olika skolor. Kommunernas rätt till insyn i de fristående skolorna och de internationella skolorna förtydligas så att det framgår att insynsrätten finns så att kommunerna ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Proposition 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. När det gäller etableringen av fristående skolor välkomnar utskottet regeringens förslag att införa ett nytt inslag i etableringsprocessen i form av ett samråd mellan den enskilde huvudmannen och den kommun där utbildningen ska bedrivas. Utskottet välkomnar också att den praxis som Skolinspektionen utvecklat när det gäller att kontrollera fristående skolor inom ramen för sin tillsyn innan verksamheten startar, s.k. etableringskontroll, nu regleras i författning. Utskottet vill framhålla att tillsyn är ett viktigt statligt styrmedel för att säkerställa en likvärdig utbildning av god kvalitet oavsett huvudman. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att ändra skollagen (2010:800) för att åstadkomma en mer effektiv tillsyn. Skolinspektionen har en generell möjlighet att kombinera sina förelägganden med vite. Enligt propositionen har Skolinspektionen använt vitesverktyget i mycket begränsad omfattning. Utskottet delar regeringens bedömning att en aktivare användning av vitesinstrumentet skulle kunna ge förutsättningar för en mer effektiv tillsyn. I likhet med regeringen anser utskottet därför att skollagen bör skärpas så att Skolinspektionen ska ha en skyldighet att förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt har försvårat förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Utskottet anser att en god tillgång till öppen information underlättar elevernas, föräldrarnas och allmänhetens insyn i skolorna, vilket bidrar till ett gott förtroende för verksamheterna. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag att införa en skyldighet för huvudmännen att till lämna sådana uppgifter som behövs för allmänhetens insyn i skolväsendet. Det är också bra att det förtydligas i skollagen att syftet med kommunernas insyn i fristående skolor är att kommunerna ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Utskottet har under ärendets beredning uppmärksammat att bör göra en ändring i regeringens lagförslag och föreslår därför att ordet verksamheten i 24 kap. 7 § skollagen byts ut mot uttrycket skolans verksamhet. Ändringen rättar en lydelse i regeringens förslag som blev fel av misstag. Lagteknisk samordning med proposition 2013/14:191 har i sitt betänkande 2013/14:KrU9 i sak ställt sig bakom de ändringar som föreslås i proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande, punkt 1 som gäller lag om ändring i skollagen (2010:800).