bet · H101FiU18 · 2014-05-13 00:00:00 — 2013/14:FiU18 Direktupphandling I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:133 Direktupphandling. I propositionen lämnas förslag till ändringar i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster samt lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Ändringarna gäller möjligheten för upphandlande myndigheter och enheter att genomföra direktupphandlingar, dvs. upphandlingar utan krav på anbud i viss form. Ändringarna innebär att gränsvärdena för direktupphandling höjs. De nya reglerna föreslås träda i kraft . I ärendet har två motioner lämnats. Utskottet tillstyrker propositionen och avslår motionerna. I betänkandet finns två reservationer (MP, SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, 2. lag om ändring i lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, 3. lag om ändring i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Därmed bifaller proposition 2013/14:133 punkterna 1–3 och avslår motionerna 2013/14:Fi4 yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Fi5 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:133 Direktupphandling. Vidare behandlas två motioner (MP, SD) som väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Offentlig upphandling regleras genom och rådets direktiv /18/EG av om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (det klassiska direktivet). Upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster regleras genom och rådets direktiv /17/EG av om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (försörjningsdirektivet). Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet regleras genom och rådets direktiv /81/EG av om samordning av förfarandena vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven /17/EG och 2004/18/EG. Genom lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, trans-porter och posttjänster, förkortad LUF, och lagen (2011:1029) om upp-handling på försvars- och säkerhetsområdet, förkortad LUFS, har direktiven genomförts i svensk nationell rätt. I 15 kap. , LUF och LUFS regleras förfarandet vid upphandlingar som helt eller delvis faller utanför tillämpningsområdet för respektive direktiv. Det gäller upphandlingar vilkas värde understiger tillämpligt tröskelvärde samt B-tjänster. En upphandlande myndighet eller enhet kan således enligt bestämmelserna i 15 kap. i respektive lag välja mellan att genomföra en upphandling genom förenklat förfarande, urvalsförfarande eller i vissa fall enligt och konkurrenspräglad dialog. Av 15 kap. 3 § andra stycket framgår också att direktupphandling får ske i vissa angivna fall. Med direktupphandling avses en upphandling utan krav på anbud i viss form (se 2 kap. 23 § , 2 kap. 26 § LUF och 2 kap. 31 § LUFS). Av 15 kap. 3 § andra stycket i de tre lagarna framgår att direktupphandling får användas om kontraktets värde uppgår till högst av det tröskelvärde som avses i 3 kap. 1 § i respektive lag. Direktupphandlingsgränsen är i och i LUF och LUFS. Vidare får direktupphandling användas om det finns förutsättningar att tillämpa förhandlat ett förfarande utan föregående annonsering som avses i 4 kap. 5–9 §§ , 4 kap. 2 och 3 §§ LUF, 4 kap. 4–10 §§ LUFS eller om det finns synnerliga skäl. Propositionen innehåller förslag till ändringar i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF, samt lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, förkortad LUFS. Ändringarna gäller möjligheten för upphandlande myndigheter och enheter att genomföra direktupphandlingar, dvs. upphandlingar utan krav på anbud i viss form. Upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader bör ha en gemensam direktupphandlingsgräns. Direktupphandlingsgränsen bör även i fortsättningen anges som en procentsats av det tröskelvärde som gäller för kommuner och landsting vid upphandling av varor och tjänster enligt och det tröskelvärde som gäller vid upphandling av varor och tjänster enligt LUF. I propositionen föreslås att direktupphandling enligt ska få användas om kontraktets värde uppgår till högst av det tröskelvärde som gäller för kommuner och landsting vid upphandling av varor och tjänster, vilket uppgår till , dvs. Direktupphandling enligt LUF och LUFS ska få användas om kontraktets värde uppgår till högst av det tröskelvärde som gäller vid upphandling av varor och tjänster, vilket uppgår till , dvs. En upphandlande myndighet eller enhet som använder sig av direktupphandling ska anteckna skälen för sina beslut och annat av betydelse vid upphandlingen om upphandlingens värde överstiger . De upphandlande myndigheterna och enheterna ska anta riktlinjer för genomförande av direktupphandlingar. De föreslagna direktupphandlingsgränserna bör utvärderas när den varit i kraft . Förslagen har granskats av Lagrådet. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om höjda gränsvärden för direktupphandling. De upphandlande myndigheterna och enheterna ska anta riktlinjer för genomförande av direktupphandling. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (SD). I propositionen föreslår regeringen att en höjning av beloppsgränserna för vad som ska kunna anses utgöra direktupphandling utan ett offentligt anbudsförfarande införs. Direktupphandlingsgränserna bör även fortsättningsvis anges i procenttal för att undvika lagändringar enbart på grund av förändringar av kronans värde. Direktupphandling enligt ska få användas om kontraktets värde beräknas uppgå till högst av det tröskelvärde som gäller för kommuner och landsting vid upphandling av varor och tjänster, vilket uppgår till , dvs. I LUF ska direktupphandling få användas om kontraktets värde beräknas uppgå till högst av det tröskelvärde som gäller vid upphandling av varor och tjänster, vilket uppgår till , dvs. Samma direktupphandlingsgräns som föreslås gälla för LUF ska också gälla för LUFS. En upphandlande myndighet eller enhet som använder sig av direktupphandling ska anteckna skälen för sina beslut och annat av betydelse vid upphandlingen om upphandlingens värde överstiger . Denna regel införs för att göra den upphandlande myndigheten eller enheten uppmärksam på de åtgärder som ska vidtas i upphandlingen samt att ge möjlighet att i efterhand följa upp hur upphandlingen har gått till. Den kraftiga höjningen av direktupphandlingsgränserna medför också att det finns behov av att införa en bestämmelse om att de upphandlande myndigheterna och enheterna ska anta riktlinjer för genomförandet av direktupphandlingar. Direktupphandlingar ska konkurrensutsättas. Vid en direktupphandling av inte enbart mindre värde bör därför fler än en leverantör tillfrågas och upphandlingen bör som regel annonseras. För att inte tynga reglerna med ytterligare krav bedömer regeringen det dock inte nödvändigt att införa regler om annonskrav i lagtexten. Däremot bör det i de riktlinjer som de upphandlande myndigheterna och enheterna ska anta tydligt anges kriterier för när man ska konkurrensutsätta upphandlingen genom att annonsera eller genom att tillfråga flera leverantörer. Riktlinjerna bör också behandla frågor som vem på den upphandlande myndigheten eller enheten som har behörighet att genomföra direktupphandlingar. De bör också behandla efter vilka grunder bedömningen om ett kontrakt kan ha ett gränsöverskridande intresse ska göras och hur myndigheten eller enheten ska förfara för att tillgodose kraven på att de grundläggande principerna är uppfyllda i sådana fall. Andra moment som kan ingå i riktlinjerna är att visa på hur en lämplig strategi för direktupphandlingar kan utformas, jävsfrågor, korruption m.m. Utredningen har visat att flertalet upphandlande myndigheter och enheter redan har antagit riktlinjer för hur en direktupphandling ska genomföras. De föreslagna åtgärderna innebär därför inte någon ytterligare administrativ börda för upphandlande myndigheter och enheter. Gränserna för direktupphandling och dokumentationsplikten bör utvärderas när de varit i kraft . När det gäller förhållandet till Europeiska unionen innehåller svensk upphandlingslagstiftning till viss del överimplementering. Förslaget om höjningen av gränsvärderna för direktupphandling innebär att överimplementeringen minskar. De nya EU-direktiv på upphandlingsområdet som antagits och som ska införlivas i medlemsstaterna medför inte, enligt regeringens mening, skäl att avvakta genomförandet av den nu föreslagna lagstiftningen. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser ska gälla för upphandlingar som har påbörjats före ikraftträdandet. Höjda gränsvärden för direktupphandling innebär totalt sett reducerade kostnader för de upphandlande myndigheterna och enheterna. Höjda gränser leder också till att transaktionskostnaderna sänks för företagen. Då utrymmet ökar för de upphandlande myndigheterna och enheterna att på ett flexibelt sätt genomföra direktupphandlingar bedöms de små och medelstora företagen få ökade möjligheter att få kontrakt. I motion 2013/14:Fi4 yrkandena 1 och 2 av (SD) yrkas att propositionen avslås och att införandet av de föreslagna reglerna skjuts upp till dess att bedömningar och förslag har offentliggjorts. I motion 2013/14:Fi5 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande om en ökad offentlighet och insyn i direktupphandlingar. Vidare föreslås tillkännagivande om tydliga riktlinjer för den upphandlande myndigheten hur direktupphandlingen ska genomföras. Reglerna om offentlig upphandling finns för att garantera att konsumenternas och skattebetalarnas pengar används på det mest effektiva sättet, att den offentliga sektorns kostnader hålls nere och att kostnadsmedvetenheten främjas i staten och i kommunerna. Genom att tillämpa reglerna främjas konkurrens på lika villkor och riskerna för korruption motverkas. Utgångspunkten vid offentlig upphandling bör vara den goda affären, dvs. att tillgodose verksamheternas behov, inklusive kvalitativa aspekter, till lägsta möjliga kostnad. Den goda affären inkluderar också ett medborgarperspektiv, eftersom merparten av det som upphandlas på ett eller annat sätt syftar till att möjliggöra god service för medborgarna. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att de nuvarande gränsvärderna för direktupphandling inte ligger på en samhällsekonomiskt optimal nivå, dvs. inte i tillräcklig utsträckning möjliggör för upphandlande myndigheter och enheter att göra goda affärer genom att ta till vara konkurrensen på marknaden och använda sin köpkraft till att förbättra miljön, ta sociala och etiska hänsyn samt verka för ökade affärsmöjligheter för små och medelstora företag. Nuvarande regler innebär också att transaktionskostnaderna vid upphandling av måttligt värde kostar alltför mycket och pengar. Det är därför nödvändigt att effektivisera den offentliga upphandlingen genom att höja gränsvärdena för direktupphandling. Utskottet instämmer i den bedömning som regeringen gjort i fråga om nivån på de nya gränsvärdena. Höjningen av gränsvärdena för direktupphandling kommer att ge ökade möjligheter för kommuner och landsting att utifrån sina förutsättningar genomföra goda affärer. För att säkerställa att de nya reglerna om höjda gränsvärden för direktupphandling följs på bästa sätt ska samtliga upphandlande myndigheter och enheter anta riktlinjer. Riktlinjer är ett värdefullt sätt att ta till vara konkurrensen och särskilt beakta småföretagens perspektiv. Det bör i dessa riktlinjer tydligt anges kriterier för när konkurrensen ska utnyttjas genom att annonsera upphandlingen eller konkurrensutsätta den genom att tillfråga fler leverantörer. Utredningen uttalar också att det också finns många goda skäl för upphandlande myndigheter och enheter att på lämpligt sätt, t.ex. på den upphandlande myndighetens webbplats, annonsera även direktupphandlingar som gäller kontrakt av mindre värden. De krav som ställs på de upphandlande myndigheterna att införa riktlinjer och att konkurrensutsätta direktupphandlingar innebär att de yrkanden som framförts i motion Fi5 om krav på bl.a. tydliga riktlinjer, offentlighet och insyn får anses uppfyllda. Något skäl att ytterligare konkretisera dessa riktlinjer i lagtexten finns inte. Det finns inte heller något skäl att avvakta (dir. 2013:105) kommande förslag, så som föreslagits i motion Fi4. Om utredningens förslag skulle leda till betydande förändringar i antalet överprövanden kan detta vägas in i den kommande utvärderingen av de nya beloppsgränserna som ska genomföras när de varit i kraft . Utskottet tillstyrker därmed propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Direktupphandling (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, 2. lag om ändring i lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, 3. lag om ändring i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2013/14:133 punkterna 1–3 och motion 2013/14:Fi5 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2013/14:Fi4 yrkandena 1 och 2. anser att det är viktigt att företag ska kunna konkurrera med varandra på lika villkor. Det är naturligtvis också viktigt att minska myndigheternas administration och därigenom ge dem möjlighet att genomföra större upphandlingar på ett bättre sätt, vilket är syftet med regeringens proposition. Vi befarar dock att de ändringar som föreslås i propositionen kommer att minska öppenheten vid offentliga upphandlingar och därmed få negativa effekter för företagandet och konkurrensen i . Förslaget kommer kort efter det att presenterat sin första rapport om insatserna mot korruption i de 28 medlemsländerna och där, när det gäller , lyft fram behovet av att införa tvingande regler för att säkra insyn och offentlighet i avtalsförhållanden mellan offentlig och privat sektor. Regeringens förslag går i helt motsatt riktning. är ett av världens minst korrupta länder. En bidragande orsak till det är sannolikt att vi har valt att reglera offentlig upphandling även under de värden som EU-direktivet anger. Transparens är viktigt för att minska risken för korruption och för att man därigenom öppnar den offentliga marknaden för fler aktörer. anser att det måste införas regler som ökar offentligheten och insynen i direktupphandlingar. Vi vill därför att det ska finnas krav om publicering och insyn i ekonomiska transfereringar men också att den upphandlande enheten aktivt ska arbeta för att underlätta för små och medelstora företag att lämna anbud. Det måste också införas tydliga riktlinjer för direktupphandlingar. Av riktlinjerna ska krav på uppföljning framgå. För en bättre konkurrens på marknaden och för att minska risken för korruption krävs också att upphandlande myndigheter och enheter annonserar kommande inköp. För att inte ändringarna som föreslås i propositionen ska minska öppenheten och ge negativa effekter för företagandet i bör de reformer som föreslagit införas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Direktupphandling (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens lagförslag och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:Fi4 yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2013/14:133 punkterna 1–3 och motion 2013/14:Fi5 yrkandena 1 och 2. Vi Sverigedemokrater är kritiska till regeringens förslag om höjda beloppsgränser för vad som ska kunna anses utgöra en direktupphandling utan offentligt anbudsförfarande. Förslaget innebär att framför allt mindre företag får det svårare att konkurrera i den offentliga upphandlingen. Denna avsaknad av konkurrens kan medföra en samhällsekonomisk kostnad på flera plan. De eventuella kortsiktiga besparingar som mer generösa regler för direktupphandlingar kan medföra måste vägas mot den långsiktiga tillväxten och mot dynamiska effekter. Ett större inslag av direktupphandling medför också en ökad risk för korruption som motverkas av den transparens som trots allt finns i det offentliga anbudsförfarandet. Det ska också poängteras att direktupphandlingar utgör av alla upphandlingar. Det vore också olyckligt att genomföra de föreslagna ändringarna innan slutsatser har offentliggjorts. Det framstår som rimligt att utredningen kan belysa frågan utifrån ytterligare perspektiv och att det därmed finns motiv till att avvakta med eventuella förändringar inom . Detta bör ges regeringen till känna. Direktupphandling (V) (V) anför: anser att de ändringar i reglerna om direktupphandling som införs är ett steg i rätt riktning genom att de medför behövliga förenklingar och ett ökat handlingsutrymme. Vi anser dock att direktupphandlingsgränserna bör höjas ytterligare för att bl.a. minska administrationen för de upphandlande myndigheterna och enheterna och för att underlätta uppföljning t.ex. vad avser sociala och miljömässiga villkor. Upphandlingarna måste följas upp i mycket större utsträckning än vad som sker . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:133 Direktupphandling: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 2013/14:Fi4 av (SD): avslår proposition 2013/14:133. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändringar i lagen om offentlig upphandling inte bör genomföras innan bedömningar och förslag har offentliggjorts. 2013/14:Fi5 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad offentlighet och insyn i direktupphandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tydliga riktlinjer för direktupphandlingar. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1.Offentlig upphandling är en väldigt viktig fråga för . Vi har länge drivit på för att den ska användas för att åstadkomma goda ändamål i vårt samhälle.Vi vet att den offentliga sektorn upphandlar för stora summor . Beroende på hur man mäter brukar man prata om . Det är klart att om de pengaströmmarna används på ett riktat sätt för att uppnå goda ändamål skulle det få väldigt stora positiva effekter i vårt samhälle.Miljöpartiet har slagits för att vi ska ha en mer miljöanpassad upphandling där vi får större möjligheter i kommuner, landsting och stat att ställa relevanta och starka miljökrav för att till exempel minska utsläpp från offentlig upphandling och öka energieffektiviteten. Det finns stora möjligheter att göra detta mer än . Än så länge har dock dessa möjligheter tyvärr inte utnyttjats, i alla fall inte i tillräckligt stor utsträckning.Vi i har slagits för att man ska ha större möjligheter att upphandla lokalt och stödja lokala initiativ såsom sociala kooperativ som till exempel uppnår positiva effekter i närsamhället genom att anställa människor som normalt står långt från arbetsmarknaden. Det är ett bra sätt att använda offentlig upphandling för att få positiva effekter i vårt samhälle.Vi tycker att det är bra som föreslås i propositionen att man höjer beloppsgränsen för direktupphandling. Det ger större möjligheter för lokala upphandlare att kunna fatta den typen av beslut.Samtidigt anser vi att det finns risker man måste ta hänsyn till när man tar ett sådant steg. Man kan inte bara bortse från de risker som följer när man gör en sådan höjning av beloppsgränsen.Sverige är ett av världens minst korrupta länder . Det är en viktig seger för oss alla att vi har lyckats komma till den positionen. är det en position som man inte får ta för given. Vi ska inte tro att kommer att kunna behålla den positionen och bekämpa korruption utan att det kräver ett fortsatt konsekvent arbete, , , år efter år.Det finns några aspekter som oroar. har studerat korruptionen i medlemsländerna. När det gäller rekommenderar man att tvingande regler införs för att säkra insyn och offentlighet i avtalsförhållanden mellan offentlig och privat sektor. Jag tycker att det är en varning från som vi i riksdag bör ta på allvar. Tyvärr kan vi se att regeringens förslag går i rakt motsatt riktning.Som vi ser det behöver man inte göra ett val mellan att ge upphandlare i offentlig sektor större möjligheter att göra direktupphandlingar och att bekämpa felaktigheter och i värsta fall korruption. Det går att åstadkomma bäggedera. Det som skulle krävas är att man förutom det som står i propositionen tar ytterligare några steg, vilka föreslås i reservation.Det handlar om några ganska enkla regler som inte behöver kosta särskilt mycket i form av administration. Det rör sig om att ställa krav på publicering och insyn i ekonomiska transfereringar när man gör direktupphandlingar så att det blir offentligt och tydligt vilka upphandlingar som görs. Därmed ger man fler aktörer möjlighet att komma in på marknaden. Det skulle också ge större möjligheter för till exempel innovativa lösningar så att företag som har en ny lösning på ett problem hos en stat, en kommun eller ett landsting kan komma in med sina anbud.Vi tycker att det behövs tydligare direktiv om att man, när man gör upphandlingar, ska underlätta för små och medelstora företag att lämna anbud. Det är klart att när man som närmast fördubblar beloppsgränsen för direktupphandling är risken att de små företagen får svårare att delta i den typen av upphandlingar. Det är en negativ aspekt som vi tycker att man borde hitta verktyg för att agera emot.Vi vill att det införs tydligare riktlinjer för direktupphandlingar än vad som finns . En av de viktigaste aspekterna i sådana riktlinjer måste enligt vår syn vara att ha krav på uppföljning när man gör direktupphandlingar. Vi tycker inte att detta på något sätt framgår tillräckligt i den proposition som regeringen lägger fram. Det borde vara betydligt tydligare. Man måste följa upp upphandlingar och se till att man får det man betalar för.Vi vill också att upphandlande myndigheter ska annonsera kommande inköp så att alla aktörer på marknaden får en rimlig chans att kunna delta. När man höjer beloppsgränsen så pass mycket finns en uppenbar risk för att man ger större möjligheter för upphandlande enheter att gå på rutin och bara använda de kontakter med företag de redan har.