bet · H101SfU6 · 2014-04-08 00:00:00 — 2013/14:SfU6 Migration och asylpolitik Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2013/14:73 Migration och asylpolitik samt en motion som väckts med anledning av skrivelsen. Vidare behandlas ett stort antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör asyl- och migrationsfrågor, bl.a. frågor om skyddsbehov, begreppet väpnad konflikt, könsrelaterad förföljelse, samarbetet inom EU, arbetskraftsinvandring, anhöriginvandring, verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut och visering. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I ärendet finns 34 reservationer (S, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:U272 av (FP) yrkande 3, 2013/14:Sf10 av (SD) i denna del, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 22, 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11, 13, 15, 16 och 18, 2013/14:Sf371 av (S) och 2013/14:Sf390 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 3 (S, V) 2013/14:U220 av (FP) yrkande 4, 2013/14:Sf218 av och (båda KD), 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 4 och 6. Reservation 4 (S) Reservation 5 (V) 2013/14:Sf385 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 6 (SD) Det gemensamma europeiska asylsystemet 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:U297 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 4, 5, 8 och 9, 2013/14:Sf349 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 17 samt 2013/14:Sf392 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (S) Reservation 8 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 27, 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 9 (S, V) Reservation 10 (SD) Uppehållstillstånd i andra fall 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 35, 2013/14:Sf229 av i (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf270 av och (båda S) och 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 21. Reservation 11 (V) 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 21–26, 28 och 29, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 10–13, 2013/14:Sf10 av (SD) i denna del, 2013/14:Sf211 av Boriana (M), 2013/14:Sf240 av (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf251 av och (båda M), 2013/14:Sf257 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf282 av (C), 2013/14:Sf295 av (M), 2013/14:Sf296 av (M), 2013/14:Sf323 av (S), 2013/14:Sf324 av och (båda S), 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) yrkandena 1–5, 2013/14:Sf328 av m.fl. (S), 2013/14:Sf329 av m.fl. (S), 2013/14:Sf333 av (S), 2013/14:Sf336 av (C), 2013/14:Sf348 av (SD), 2013/14:Sf352 av m.fl. (S), 2013/14:Sf367 av m.fl. (S), 2013/14:Sf368 av m.fl. (S), 2013/14:Sf369 av m.fl. (S), 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 23–26. Reservation 12 (S) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (V) 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 18 och 19, 2013/14:Sf223 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:Sf265 av (KD) och 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4, 6 och 7. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 17, 2013/14:Sf223 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 5 samt 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 17 (S) Reservation 18 (SD) Reservation 19 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 10, 2013/14:Sf253 av (C), 2013/14:Sf288 av (KD), 2013/14:Sf307 av Edip Noyan (M), 2013/14:Sf327 av m.fl. (S), 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 19 och 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 20. Reservation 20 (S) Reservation 21 (V) 2013/14:Ju379 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2013/14:Ju434 av och (båda SD) yrkande 9, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 14, 31 och 32, 2013/14:Sf289 av (KD) och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 22 (S) Reservation 23 (SD) Reservation 24 (V) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2013/14:Sf223 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 25 (V) Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut 2013/14:Ju379 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 24, 28, 29, 33 och 34, 2013/14:Sf381 av (SD) yrkande 2, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Sf386 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 26 (S) Reservation 27 (SD) Reservation 28 (V) Vård av unga och verkställighet 2013/14:Sf204 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:Sf232 av och i (båda C), 2013/14:Sf242 av (KD) och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 29 (S) Reservation 30 (V) Utvisning på grund av brott 2013/14:Ju379 av m.fl. (SD) yrkandena 13–19 och 24, 2013/14:Ju434 av och (båda SD) yrkandena 1–7 och 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 31 (SD) 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 37–39. Reservation 32 (V) 2013/14:K379 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2013/14:U224 av (S) yrkande 2, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 36, 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2013/14:Sf361 av (C). Reservation 33 (SD) Reservation 34 (V) lägger skrivelse 2013/14:73 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (M), (S), (FP), (V), (KD) och (S). Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2013/14:73 Migration och asylpolitik samt en motion som väckts med anledning av skrivelsen. Vidare behandlas ett flertal motionsyrkanden om asyl- och migrationsfrågor som väcktes under den allmänna motionstiden . En redovisning av motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om asylrätt, förändringar av flyktingpolitiken och begreppet väpnad konflikt. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (V) och 3 (S, V). om flyktingars rättsliga ställning (), som ratificerades av 1954, innehåller bl.a. en definition av vem som ska anses som flykting och föreskriver förbud mot avvisning eller utvisning av personer till ett land där de riskerar förföljelse eller till ett land där de inte åtnjuter trygghet mot att bli sända till ett land där de riskerar förföljelse. I konventionen definieras en flykting som en person som i anledning av välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska åskådning befinner sig utanför sitt hemland och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd. Definitionen i 4 kap. 1 § utlänningslagen, förkortad UtlL, av vem som är flykting har samma lydelse som i , dock anges uttryckligen att denna rätt gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller, om dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse, från enskilda. Dessutom omfattar flyktingbegreppet personer som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning. Med alternativt skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land som han eller hon är medborgare i, därför att 1. det finns grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och personlig risk att skadas på grund av urskillningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd. Med övrig skyddsbehövande avses enligt 4 kap. 2 a § UtlL en utlänning som befinner sig utanför det land han eller hon är medborgare i, därför att han eller hon 1. behöver skydd på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet känner välgrundad fruktan att utsättas för allvarliga övergrepp, eller 2. inte kan återvända till sitt hemland på grund av en miljökatastrof. Även när det gäller andra skyddsbehövande än flyktingar saknar det betydelse om det är landets myndigheter som är ansvariga för att utlänningen löper de risker som har angetts eller om dessa myndigheter inte kan antas erbjuda trygghet mot att utlänningen utsätts för sådana risker genom handlingar från enskilda. Som flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande, anses även en person som är statslös och som av de uppräknade skälen befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort. För den som är statslös flykting krävs dessutom att han eller hon inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, återvända till detta land. Förutom flyktingar har alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstillståndet ska vara permanent eller gälla . Tillstånd får dock vägras i vissa fall, t.ex. om flyktingen genom ett synnerligen grovt brott visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i (5 kap. 1 § UtlL). Uppehållstillstånd ska som huvudregel ha sökts och beviljats före inresan i . Undantag görs emellertid för bl.a. den som söker uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande (5 kap. 18 § UtlL). I skrivelsen redogörs för den svenska migrations- och asylpolitiken –. Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Utifrån denna målsättning träffade regeringen och de Gröna en ramöverenskommelse om den samlade migrations- och asylpolitiken. Utvecklingen i omvärlden har präglats av stor politisk och ekonomisk turbulens. Den mycket svåra situationen i och den ekonomiska krisen i har varit två övergripande faktorer som påverkat migrationen till som skrivelsen omfattar. Antalet personer som söker asyl i har ökat . ansökte nästan 32 000 personer om asyl här, och 2011 var antalet drygt 29 600. ansökte närmare 44 000 personer om asyl i , vilket var det högsta antalet sedan kriget i . m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf384 yrkande 8 ett tillkännagivande om behovet av att tydliggöra begreppet inre väpnad konflikt. Skiljelinjen mellan de två bestämmelserna om väpnad konflikt i 4 kap. 2 och 2 a §§ UtlL är enligt motionärerna otydlig och svårtillämpbar. I motion 2013/14:Sf371 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av lagstiftningen mot bakgrund av utvisningsärenden av kristna konvertiter. Motionären framhåller att trots att har anfört att kristna konvertiter som flytt från inte ska återsändas dit, har i vissa fall ändå gjort detta. och (båda MP) begär i motion 2013/14:Sf390 yrkande 4 ett tillkännagivande om principen om non-refoulement. Motionärerna framhåller att har fått 19 anmärkningar av kommitté mot tortyr för att flyktingar återsänts till länder där de kunnat bli eller faktiskt blivit utsatta för tortyr. måste på ett bättre sätt värna principen om non-refoulement. I partimotion 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att ansökan om asyl i ska göras vid gränsen i samband med inresa. Om så inte sker ska personen i fråga inte få sitt ärende prövat utan genast avvisas eller utvisas. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att den som vistas illegalt i landet utan att söka asyl inte ska kunna få sin sak prövad utan ska avvisas omgående. Vidare begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att asylsökande ska uppvisa handlingar som styrker deras identitet och nationalitet. Om handlingarna inte kan uppvisas anser motionärerna att den asylsökande inte ska ha rätt att få sitt asylärende prövat, utan han eller hon ska i stället genast avvisas. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att asyl endast ska beviljas personer av två kategorier, dels de som uppfyller kriterierna i , dels ett mindre antal kvotflyktingar enligt avtal med UNHCR. Därtill begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om att tillfälliga uppehållstillstånd ska vara regel och att möjligheten att utfärda permanenta uppehållstillstånd som ett mellansteg mellan tillfälligt uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap ska avskaffas. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att tillfälliga uppehållstillstånd ska gälla i taget. Slutligen begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om att en person med uppehållstillstånd som visar sig ha besökt det land som han eller hon sagt sig vara på flykt från ska få uppehållstillståndet indraget och därefter utvisas. I motion 2013/14:Sf10 i denna del begär (SD) ett tillkännagivande om behovet av en ansvarsfull migrationspolitik. Motionären anför att behöver en ansvarsfull migrationspolitik med en kraftigt minskad invandring så att de som redan har kommit hit får en ärlig chans att anpassa sig till det svenska samhället. Vidare behövs en human flyktingpolitik som fokuserar på mer hjälp i närområdena där hjälpen gör mest nytta. bör även följa Dublinförordningen. Om skulle göra det skulle av alla asylsökande i återsändas till det första asyllandet. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf220 yrkande 1 ett tillkännagivande om att det är av största vikt att stärka svenska myndigheters respekt för asylrätten och . Om inte de mänskliga rättigheterna respekteras för de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. I yrkande 22 begär motionärerna ett tillkännagivande om en sådan översyn av bestämmelsen om rätt till skydd som flykting i utlänningslagen att dess tolkning bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Svensk rätts krav på att risken för förföljelse endast ska beaktas om den är sannolik stämmer inte med flyktingkonventionen. Kravet bör i stället ligga mellan sannolik och möjlig. I yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om en översyn av bestämmelserna om skydd vid väpnad konflikt, urskillningslöst våld och svåra inre motsättningar, för att skyddet ska bli mer heltäckande. Motionärerna påpekar även att det råder stora oklarheter vad gäller tolkningen av bestämmelserna om internationellt skydd för den som flytt från bl.a. en väpnad konflikt och att en översyn av bestämmelsen krävs. I motion 2013/14:U272 av (FP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att bör ta hänsyn till den rådande situationen för kristna minoriteter när asylärenden behandlas. Motionären påpekar att UNHCR har kritiserat bl.a. för tvångsutvisningar till . Av årsredovisning 2014 framgår att antalet asylsökande ökade från 44 2012 till drygt 54 000 föregående år, en ökning . Av dessa kom ca 16 300 från . Totalt avgjorda asylärenden var ca 56 700. avgjordes ca 13 000 fler asylärenden än 2012. är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt. Detta innebär att flyktingrättens olika delar alltid ska tillämpas. Till exempel får en asylsökande inte avvisas eller utvisas till ett land där hans eller hennes liv eller frihet hotas på grund av hans eller hennes ras, religion, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp, politisk åskådning eller minoritet (principen om non-refoulement). Utskottet kan konstatera att detta är en grundläggande princip som måste respekteras. Vidare konstaterar utskottet att utlänningslagens definition av vem som är flykting i princip överensstämmer med men även tillförsäkrar andra skyddsbehövande en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Det gäller bl.a. den som inte kan återvända till sitt hemland på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt eller en miljökatastrof. erbjuder således skydd i större utsträckning än internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Detta återspeglas också i den gällande asyllagstiftningen, som även bygger på internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har tillträtt och är bundet av. Med asyl förstås enligt utlänningslagen ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande. En sådan begränsning som föreslås i motion 2013/14:Sf314 (SD) yrkande 13 skulle enligt utskottet innebära bl.a. att alternativt skyddsbehövande i stort sett inte längre skulle kunna beviljas asyl. Enligt utskottet kan det inte komma i fråga att begränsa rätten till asyl vare sig för alternativt skyddsbehövande eller kvotflyktingar. Vidare är det enligt utskottets mening otänkbart och dessutom inhumant att införa ett krav på att en asylsökande ska ha giltiga identitets- och resehandlingar vid ankomsten till eller att ansökan om asyl ska göras vid den svenska gränsen för att inte avvisning eller utvisning ska ske utan föregående prövning. En sådan ordning skulle riskera att komma i konflikt med internationella förpliktelser då den sökande mycket väl kan ha flyktingskäl och därmed en i princip ovillkorlig rätt till skydd. Av samma skäl är inte heller kravet att den som vistas här utan tillstånd ska direktavvisas godtagbart, då även en person som kommit in olovligen i kan ha flyktingskäl. Utskottet motsätter sig även ett införande av regler som innebär att personer som bedöms vara i behov av skydd inte ska kunna beviljas annat än tidsbegränsade uppehållstillstånd, och det undantagsvis, samt att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd endast ska gälla i taget. Vidare är utskottet inte heller berett att ställa sig bakom en ordning som innebär att den som besökt sitt forna hemland ska få sitt uppehållstillstånd indraget. Den som har fått ett permanent uppehållstillstånd i ska självfallet kunna återvända till hemlandet för besök när förhållandena där har förbättrats. Motionerna 2013/14:390 (MP) yrkande 4, 2013/14:Sf10 (SD) i denna del, 2013/14:Sf314 (SD) yrkandena 8, 10, 11, 13, 15, 16 och 18 samt 2013/14:Sf220 (V) yrkandena 1 och 22 avstyrks med det anförda. Som redovisas ovan kan såväl alternativt skyddsbehövande som övriga skyddsbehövande beviljas uppehållstillstånd på grund av att det i hemlandet pågår en yttre eller inre väpnad konflikt. Av regeringens proposition Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet (prop. 2009/10:31) kan utläsas att skillnaden mellan de båda bestämmelserna om väpnad konflikt är att skyddet enligt bestämmelsen om alternativt skyddsbehövande är snävare än det skydd som bestämmelsen om övrig skyddsbehövande ger. Bestämmelsen om alternativt skyddsbehövande ger skydd åt en civilperson som skulle utsättas för en verklig risk att drabbas av allvarligt och personligt hot mot liv och lem på grund av urskillningslöst våld vid ett återvändande. Dessutom krävs att det föreligger grundad anledning att anta att utlänningen vid ett återvändande skulle utsättas för en sådan verklig risk. När det gäller övrig skyddsbehövande ger bestämmelsen skydd åt den som behöver det på grund av en väpnad konflikt. Migrationsöverdomstolen preciserade i ett vägledande avgörande (MIG 2009:27) närmare vad som avses med ett tillstånd av inre väpnad konflikt i utlänningslagens mening. Enligt domstolen krävs att följande förutsättningar är uppfyllda. De svåra motsättningarna mellan befolkningsgrupperna ska innefatta utdragna och alltjämt pågående stridigheter mellan väpnade regeringsstyrkor och en eller flera andra organiserade väpnade grupper eller mellan två eller flera sådana grupper som strider mot varandra. Stridigheterna ska vara av sådan karaktär att de går utöver vad som kan klassas som inre oroligheter eller vad som endast utgör sporadiska eller isolerade våldshandlingar. Det ska vara utmärkande för civilbefolkningens situation att det våld som konflikten för med sig är urskillningslöst och så allvarligt att det finns grundad anledning att förmoda att en civilperson genom sin blotta närvaro skulle löpa en verklig risk att utsättas för ett allvarligt och personligt hot mot liv eller lem. Definitionen av begreppet väpnad konflikt bekräftades i en dom av Migrationsöverdomstolen (MIG 2011:4). Migrationsöverdomstolen har som praxisbildande instans avgjort ärenden till vägledning för domstolarna. Utskottet anser inte att det finns något skäl för att ta initiativ till en översyn i syfte att därutöver tydliggöra skillnaderna mellan det skydd som bestämmelserna om alternativt skyddsbehövande respektive övrig skyddsbehövande ger en skyddsbehövande i händelse av yttre eller inre väpnad konflikt. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 8 och 2013/14:Sf220 (V) yrkande 23. När det gäller frågan om situationen för de kristna minoriteterna i och vill utskottet framhålla att flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i enligt utlänningslagen, har rätt till uppehållstillstånd här. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att ta ställning till om det finns skäl för uppehållstillstånd, t.ex. på den grunden att den asylsökande vid ett återvändande skulle löpa risk att utsättas för förföljelse, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. Utskottet vill tillägga att på regeringens uppdrag redovisade sitt arbete med att vidareutveckla kompetensen i fråga om religiös tillhörighet. I redovisningen anges bl.a. att rättschefen fattade beslut i form av ett rättsligt ställningstagande om den individuella prövningen av individer som tillhör minoriteter och andra grupper i samt sur place-flyktingskap för individer ur denna grupp. Personer som tillhör en rad angivna grupper ska enligt ställningstagandet beaktas vid den individuella prövningen. I ett rättsligt ställningstagande om religion som asylskäl inklusive konvertering, poängteras behovet av att ha tillgång till korrekt och aktuell landinformation innan en utredning genomförs. Vidare lämnas rekommendationer för bedömningen av om grunderna för ansökan uppfyller kraven om förföljelse, varvid hänsyn även måste tas till att en person kan tillskrivas en religiös uppfattning som han eller hon inte har. Särskilt poängteras att den sökande inte ska behöva dölja sin religiösa tillhörighet om han eller hon inte väljer att göra det av personliga skäl. Enligt redovisningen ska ett omvärldsanalyscenter etableras och tematiska fördjupningar göras vid behov t.ex. vad gäller religion. Med hänsyn till det nu anförda är utskottet inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna 2013/14:Sf371 (S) och 2013/14:U272 (FP) yrkande 3. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om flyktingstatus för hbt-personer. Jämför reservationerna 4 (S) och 5 (V). I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att utveckla och redovisa metoder och verktyg för systematisk uppföljning av rättslig kvalitet i både avslags- och bifallsbeslut samt att redovisa hur myndigheterna arbetar för att säkerställa en likformig tillämpning av utlännings- och medborgarskapslagstiftningen i fråga om bl.a. asylärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas. Bland annat har en metod för systematisk kvalitetsuppföljning utvecklats. En rad åtgärder vidtas inom myndighetens olika delar för att säkerställa en enhetlig och hög kvalitet i handläggning och beslutsfattande. Det rör sig om både kvalitetssäkring i handläggningen och om uppföljning av enhetlighet. När det gäller arbetet med att säkerställa likformigheten i asylprövningen av ärenden där sexuell läggning och könsidentitet åberopas har bl.a. en särskild handläggningsordning inrättats där specialister som har genomgått ett anpassat kompetensutvecklingsprogram deltar i ärendehandläggningen. I motion 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att även transpersoner som förföljs i sitt hemland på grund av könsidentitet eller könsuttryck ska omfattas av flyktingdefinition.