bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Processen skulle enligt regeringen kunna utlösa följdkrav på andra och mer långtgående förändringar som inte ligger i intresse. Genom Lissabonfördraget blev EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande och fick fördragsstatus, och det slås vidare fast att EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Regeringen anför att den ser positivt på den utveckling som Lissabonfördraget ger uttryck för, vilken regeringen menar slår fast att EU-samarbetet bygger på en tydlig social grund. Utskottet värdesätter att arbetsmarknadsminister vid sitt besök i utskottet redogjorde för hur regeringen arbetar inom EU med att värna sociala rättigheter och den svenska arbetsmarknadsmodellen, bl.a. i arbetet med den stärkta ekonomiska samordningen inom EU, påverkansarbete i och inför EU-förhandlingar på arbetsrättens område och regeringens arbete vid processer i . Utskottet välkomnar att regeringens utgångspunkt för EU-arbetet i dessa frågor är att medlemsstaternas befogenheter i fråga om arbetsmarknad och sociala frågor inte får försvagas. När det gäller de farhågor som framförs i den socialdemokratiska motionen om att kommissionen har ambitionen att undanta små och medelstora företag från arbetsmiljöregler noterar arbetsmarknadsutskottet att kommissionen i det meddelande om smart lagstiftning KOM(2013) 122) som presenterades bl.a. uttalade att regler som syftar till att skydda människors hälsa och säkerhet måste tillämpas oavsett den ekonomiska aktörens storlek och att små och medelstora företag därför inte kan undantas från sådana regler. Utskottet noterar vidare att ställde sig bakom näringsutskottets granskning av meddelandet (utl. 2012/13:NU23). Utskottet instämmer i vad på förslag av näringsutskottet uttalat och anser därmed att det inte finns behov av något ytterligare riksdagsuttalande. Utskottet noterar slutligen, apropå vad som nämns i motionen, att EU:s nya arbetsmiljöstrategi har försenats något, men att kommissionen beräknas lämna den . På den svenska arbetsrättens område kan arbetsmarknadsutskottet – med anledning av vad som sägs i den socialdemokratiska motionen om att stärka regelverket som omger kollektivavtalen – konstatera att regeringen med anledning av tillkännagivande tillsatte en parlamentarisk utredning som utöver att utvärdera tillämpningen av den s.k. lex bl.a. också ska överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. Uppdraget ska redovisas . välkomnar utredningen och anser inte att det behövs något ytterligare initiativ från sida. kan sammanfattningsvis ställa sig bakom regeringens skrivelse 2013/14:115 i de delar som rör utskottets beredningsområde. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser arbetsmarknadsutskottet att motion 2013/14:U11 (S) yrkandena 16–21 bör avstyrkas. Inom ramen för Sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård har ett förslag till tillämpningsdirektiv till utstationeringsdirektivet behandlats vid flera samråd . Centrala frågor i diskussionerna i har gällt kontrollåtgärder och entreprenörsansvar. beslutades nämnden vidare om en rekommendation om att inrätta ungdomsgarantier. Inom ramen för den europeiska planeringsterminen och sysselsättningsstrategin behandlade nämnden även detta år kommissionens sysselsättningsrapport. I diskussionerna om ett fördjupat EMU har dess sociala dimension uppmärksammats. Med anledning av detta presenterade kommissionen en strategi för att stärka EMU:s sociala dimension, bl.a. genom att inrätta en social resultattavla. Frågan behandlades i ministerrådet och vid Europeiska rådets möten . I nämnden uppmärksammade oppositionen regeringen på tillkännagivande om att bör kräva att EU antar ett juridiskt bindande socialt protokoll. enades rådet om tobaksproduktdirektivet. En enig nämnd underströk vikten av att snuset oförändrat kan saluföras i . Frågan om hälsovarningarna på cigarettpaket och andra förpackningar ledde till diskussioner i nämnden. Efter behandling av frågan och ett extra möte i nämnden ändrade regeringen sin ståndpunkt. Bland annat innebar det att regeringen med anledning av de positiva folkhälsoaspekterna inte motsatte sig hälsovarningar som täcker av den förpackningsyta de trycks på. enades rådet och om att hälsovarningarna storlek ska täcka av ytan. konstaterar inledningsvis att ett effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera medlemsstaterna att genomföra viktiga reformer för att öka sysselsättningsgraden. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. Att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män är betydelsefullt för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. Utskottet välkomnar de insatser som gjorts för att stärka jämställdhetsperspektivet i 2020-strategin och i relevanta slutsatser och rekommendationer. vill understryka vikten av att regeringen arbetar inom EU för att stärka samkönade pars rättigheter vad gäller makars och partners förmögenhetsförhållanden. delar de ställningstaganden som görs i yttrandena från civilutskottet (2013/14:CU3y) och arbetsmarknadsutskottet (2013/14:AU4y) samt i protokollsutdrag från näringsutskottet (2013/14:28). Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2013/14:U11 yrkandena 16–21. nådde , rådet och kommissionen en överenskommelse om utformningen av den framtida jordbrukspolitiken efter 2013. Reformen innebär, förutom en minskad budget, att jordbrukspolitikens tre delar – marknadsstöd, direktstöd och landsbygdsstöd – kvarstår. Inga större framsteg gjordes i reformen för att öka marknadsorienteringen av jordbrukssektorn. Reformen innebär vidare att skillnader i direktstödsnivåer mellan medlemsländer och mellan lantbrukare minskar och att en rad nya komponenter införs inom ramen för direktstödet. Regeringens övergripande handlingslinje i förhandlingarna har varit att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta, förenkling och en förbättrad samstämmighet med politiken för global utveckling. Efter förhandlingar mellan , rådet och kommissionen kunde en överenskommelse om den gemensamma fiskeripolitiken nås . I korthet innebär överenskommelsen att EU:s fiskebestånd ska uppnå maximal hållbar avkastning till 2015 där det är möjligt, och för samtliga fiskebestånd. Ett utkastförbud införs successivt i olika fisken med start . EU:s fiskeavtal med har en särställning bland fiskepartnerskapsavtalen på grund av Västsaharafrågan. antog rådet med kvalificerad majoritet ett mandat som gjorde det möjligt för kommissionen att inleda förhandlingar om ett nytt protokoll mellan och . röstade nej till detta mandat. Efter ett antal förhandlingsrundor kom kommissionen överens med om ett nytt protokoll. Detta ska gälla och har ett ekonomiskt värde på . kunde av folkrättsliga skäl inte ställa sig bakom protokollet i fiskepartnerskapsavtalet och röstade nej. godkände dock protokollet . presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket med fem rättsakter och ett meddelande under namnet Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja – En moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU. Förslagen handlar om djurhälsa, skyddsåtgärder mot växtskadegörare, produktion och tillhandahållande på marknaden av växtförökningsmaterial och offentlig kontroll inom bl.a. djur-, växt- och livsmedelsområdena. Förslagen har förhandlats mellan medlemsstaterna och i . har gett stöd för förslagens huvuddrag men ifrågasatt vissa delar, främst sådana som man bedömer skulle innebära en onödig administrativ börda för företag och myndigheter. I kommittémotion 2013/14:U11 av m.fl. (S) yrkande 14 anför Socialdemokraterna bl.a. att det nya landsbygdsprogrammet bör ges en mer modern och framtidsinriktad profil med ett näringsliv på landsbygden som utvecklas. Miljöstöden måste bli mer riktade för att få större effekt. När det gäller fiske bör utkastförbudet inom EU utformas som ett generellt förbud med en lista på tillämpliga undantag. Överlåtbara, försäljningsbara fiskenyttjanderätter är inte en bra lösning. EU:s beslut om fiskeriförvaltningen i och ska alltid hålla sig inom ramen för den vetenskapliga rådgivningen och de förvaltningsplaner som finns för de hotade arterna. Ålfisket inom EU bör stoppas tills beståndet är livskraftigt igen. Beträffande djurhållningen inom EU framförs kritik mot att EU ännu inte har beslutat om att maximera transporttiden för slaktdjur . Regeringen bör arbeta för en minskad antibiotikaanvändning inom djuruppfödningen i EU. En bättre jämförbar statistik över hur mycket antibiotika som används i djuruppfödning efterfrågas. Det behövs nya krav på ursprungsmärkning av kött och sammansatta köttprodukter. Kassationen av livsmedel är en viktig fråga i EU och den s.k. bäst-före-märkningen bör ses över. anser i kommittémotion 2013/14:U13 av m.fl. yrkande 4 att EU-länderna behöver ställa om till ett modernt, ekologiskt jordbruk som producerar god, nyttig och säker mat. Detta kräver ett minskat stöd till det konventionella jordbruket. Motionärerna vill också höja kvaliteten på djurhållningen inom EU. Enligt yrkande 5 i samma motion bör man arbeta för att nå ekologisk matproduktion i EU. EU ska stödja ekologiskt jordbruk och därmed betala för de miljövinster som detta jordbruk bidrar till. I kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 33 anför att regeringen ska verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken. Den gemensamma jordbrukspolitiken har karaktären av en icke ändamålsenlig övergripande lösning som är skapad främst för att passa jordbrukare på kontinenten. betalar stora summor till utländska intressen och det skapas ett importberoende som lamslår vår egen livsmedelsproduktion. I yrkande 15 i motionen anförs att exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad, ska avskaffas. Enligt yrkande 34 bör regeringen verka för att avskaffa den externa fiskeripolitiken. Motionärerna ifrågasätter kostnadseffektiviteten i fiskeavtalen och ser helst att avtalen inte förlängs när det gäller utvecklingsländerna. EU:s fiskeavtal går enligt motionen inte heller att förena med en hållbar utvecklingspolitik. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande nådde , rådet och kommissionen en överenskommelse om utformningen av den framtida jordbrukspolitiken i EU efter 2013. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär, förutom en minskad budget, att jordbrukspolitikens tre delar – marknadsstöd, direktstöd och landsbygdsstöd – kvarstår. Enligt skrivelsen gjordes inga större framsteg i reformen för att öka jordbrukssektorns marknadsorientering. Miljö- och jordbruksutskottet delar den uppfattning som regeringen framför i budgetpropositionen att det är angeläget att EU:s gemensamma jordbrukspolitik fortsätter att förändras i linje med tidigare genomförda reformer. För att möjliggöra detta krävs ett proaktivt arbetssätt. Det är därför angeläget att i ett tidigt skede påbörja analyser med utgångspunkt i en modernisering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik inför nästa budgetperiod efter 2020, samt inför halvtidsöversynen –2020. Landsbygdsprogrammet är ett av regeringens viktiga verktyg för att bidra till att hela kan leva och för att säkerställa att hela landet utvecklas. Ett starkt och effektivt landsbygdsprogram ger bl.a. förutsättningar för ett fortsatt arbete för att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen. Landsbygdens utvecklingskraft kan tas till vara och förutsättningarna för tillväxt och jobb i landsbygdsföretagen stärks. Enligt Landsbygdsdepartementet kommer landsbygdsprogrammet för perioden –2020 vid programstarten att ha en total budget på för hela programperioden. Av dessa medel kommer från EU:s budget, från statsbudgeten och resterande medel från andra offentliga finansieringskällor, främst kommuner. Utskottet noterar att det av programmet framgår att satsningar görs på bl.a. miljö- och klimatersättningar och ekologiskt jordbruk. Det pågår en översyn av den nuvarande EU-lagstiftningen om ekologisk produktion. Förslaget fokuserar på tre huvudmål: att behålla konsumenternas förtroende, att behålla producenternas förtroende och att göra det lättare för bönderna att gå över till ekologiskt jordbruk. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar en sådan översyn. antog kommissionen ett förslag till reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken. Frågorna om bl.a. utkastförbud och bifångsters avräkning mot kvoter behandlas inom reformarbetet. Detta gäller även frågan om överlåtbara fiskenyttjanderätter. Vid jordbruks- och fiskerådets möte den 25–nåddes en kompromiss om reformen av EU:s gemensamma fiskeripolitik bl.a. när det gäller skyldigheten att landa alla fångster. kunde inte stödja överenskommelsen. Landsbygdsminister uttalade att förslaget innebar förbättringar men inte tillräckligt långtgående sådana. Miljö- och jordbruksutskottet delar landsbygdsministerns uppfattning men konstaterar att de nya reglerna för utkast m.m. nu har trätt i kraft genom förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken (EU) 1380/2013. När det gäller fiskeriförvaltningen i och i redogör i regeringen skrivelsen för utfallet av överenskommelsen inom EU . Miljö- och jordbruksutskottet anser att det är viktigt att arbetet med att skapa förutsättningar för en långsiktig och stabil förvaltning till förmån för ett mer hållbart fiske fortsätter. När det gäller ålförvaltning vidhåller utskottet sin åsikt i betänkande 2013/14:MJU9, nämligen att det är angeläget med fortsatta åtgärder inom ramen för den nationella planen för återhämtning av beståndet av ål. Av betänkandet framgår också att kommissionen ska presentera en rapport för och rådet med en statistisk och en vetenskaplig utvärdering av vilka resultat som uppnåtts genom förvaltningsplanerna för ål, åtföljd av ett utlåtande från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen. Mot bakgrund av rapporten ska kommissionen föreslå lämpliga åtgärder som med hög sannolikhet kan leda till att beståndet av europeisk ål återhämtar sig. EU har 14 sydliga fiskeavtal med utvecklingsländer i och . har inga fiskeintressen i dessa avtal, men är med och beslutar om avtalen. Regeringen arbetar för att fisket ska ske på basis av tillförlitlig vetenskaplig rådgivning, att avtalen ska bli mer transparenta och att EU ska ha ett utvecklingsperspektiv (prop. 2013/14:1 utg.omr. Av skrivelsen framgår att regeringens hållning i frågan om EU:s fiskepartnerskapsavtal med tredjeländer har varit att göra ett ställningstagande från fall till fall. I reformen av den gemensamma fiskeripolitiken fastställdes att EU i bilaterala fiskeavtal med länder utanför EU ska främja hållbarhet, god förvaltning och principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet. Partnerskapsavtal om hållbart fiske ska säkerställa att utnyttjandet av fiskeresurserna grundas på god vetenskaplig rådgivning och endast avser partnerlandets överskottsresurser. Partnerländerna kompenseras för att de ger tillträde till sina fiskeresurser och ekonomiskt bistånd ska lämnas så att länderna kan genomföra en hållbar fiskeripolitik. Miljö- och jordbruksutskottet välkomnar de framsteg som har gjorts och utgår från att regeringen även i fortsättningen kommer att bedriva en aktiv politik på detta område samt vid behov informera om hur avtalen utvecklas. Av skrivelsen framgår att kommissionen presenterade ett lagstiftningspaket med fem rättsakter och ett meddelande under namnet: Friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja – En moderniserad lagstiftning för ett mer konkurrenskraftigt EU. Kommissionens målsättning med förslagen är att skapa en effektivare, modernare och enklare lagstiftning för en god djurhälsa, ett gott skydd mot växtskadegörare, säkra livsmedel och ett konkurrenskraftigt jordbruk. har enligt skrivelsen gett stöd för förslagens huvudlinjer men ifrågasatt vissa delar, främst sådana som man bedömer skulle innebära en onödig administrativ börda för företag och myndigheter. Vidare framgår av skrivelsen att med anledning av hästköttsskandalen har lagt fram en handlingsplan mot livsmedelsbedrägerier. Kommissionen presenterade ett fempunktsprogram med avsikt att återfå konsumenternas förtroende för europiska livsmedel. När det gäller ursprungsmärkning av kött anförs i skrivelsen att kommissionen, enligt förordning (EU) 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, ska anta genomförandebestämmelser bl.a. om hur ursprungsmärkning för färskt, kylt och fryst kött från gris, får, get och fjäderfä ska utformas. Bestämmelserna kommer att börja tillämpas . röstade nej till förslaget, eftersom regeringen anser att bestämmelserna inte ger konsumenterna entydig information om djurens ursprung. Landsbygdsdepartementet har uppgett att regeringen anser att det är viktigt att konsumenterna kan göra medvetna val och förespråkar därför att den obligatoriska ursprungsmärkningen utvidgas så att den även omfattar kött som används som ingrediens i livsmedel. Miljö- och jordbruksutskottet delar denna uppfattning. När det gäller djurtransporter har miljö- och jordbruksutskottet behandlat den frågan bl.a. i betänkandena /13:MJU2 och 2012/13:MJU19. Av betänkandena framgår att regeringen har arbetat för att få till stånd konkreta förordningsändringar för att öka skyddet för djur under transport. har enats om gemensamma slutsatser om kommissionens djurskyddsstrategi 2012–2015. Vad gäller djurskyddsstrategin var regeringen nöjd med slutsatserna som innehöll flera punkter som är viktiga från djurskyddssynpunkt. Regeringen lämnade dock en deklaration om djurtransporterna i samband med att rådslutsatserna antogs. I deklarationen klargjorde regeringen att den är besviken över att rådet inte har kunnat enas om förslag som tydligt stärker skyddet för djur som transporteras. Regeringen pekade särskilt på behovet av att regelverket löpande uppdateras i enlighet med aktuella forskningsrön och behovet av att begränsa transporttiderna för djuren. En begränsning av transporttiderna är särskilt viktig för slaktdjuren och för icke avvanda djur. När det gäller slaktdjur vill regeringen att transporttiden begränsas till maximalt . Miljö- och jordbruksutskottet vill även nämna att frågan om att förkorta djurtransporterna har blivit föremål för ett tillkännagivande till regeringen (bet. 2010/11:MJU20, rskr. 2010/11:231). När det gäller frågan om djurhälsa och användningen av antibiotika har miljö- och jordbruksutskottet tidigare anfört att det i råder enighet om att motverkar en överdriven antibiotikaanvändning för djur (se bet. 2013/14: MJU10). Utskottet framhöll bl.a. att antibiotikaresistens är en högt prioriterad fråga för regeringen och att särskilda satsningar görs på forskning om antibiotikaresistens . arbetar intensivt mot antibiotikaresistens och lanserade 2011 en handlingsplan. deltar aktivt i arbetet med att se till att denna handlingsplan verkligen omsätts i handling och tjänar sitt syfte om en ansvarsfull antibiotikaanvändning och om att motverka av resistensutveckling. Vidare har kommissionen aviserat en översyn av det direktiv som utgör rättslig grund för tillstånd för och produktion marknadsföring, distribution och användning av veterinärmedicinska läkemedel inom EU (direktiv /82/ EG). När det gäller matsvinn har miljö- och jordbruksutskottet tidigare hänvisat till budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 23, bet. 2013/14:MJU2). Regeringen anfördes där att det för att nå en hållbar utveckling är viktigt att livsmedelsresurserna utnyttjas mer effektivt. Arbetet med att förebygga matsvinn har därför kommit att få en stor betydelse och är en prioriterad fråga inom EU, FAO och . Vidare har antagit resolutioner i fråga om matsvinn. beslutades om en ny EU-förordning (1169/2011) om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna. I förordningen fastställs allmänna principer, krav och ansvarsområden i fråga om livsmedelsinformation, i synnerhet när det gäller livsmedelsmärkning. När det gäller frågan om hållbarhet finns gemensamma bestämmelser för hållbarhetsdatum i de EU-gemensamma märkningsreglerna (LIVSFS 2004:27) och också i den ovannämnda förordningen. Där anges de formuleringar om hållbarhet som ska användas i respektive land. Enligt landsbygdsdepartementet diskuterar kommissionen och medlemsländerna hur dessa formuleringar ska tolkas, men det är inte aktuellt med en allmän översyn (se vidare bet. 2012/13:MJU9). Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar sammanfattningsvis att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena antingen kan anses tillgodosedda eller i övrigt inte bör leda till någon åtgärd från sida. bör därmed avstyrka motionerna 2013/14:U11 (S) yrkande 14, 2013/14:U13 (MP) yrkandena 4 och 5 och 2013/14:U12 (SD) yrkandena 15, 33 och 34. Inom området jordbruk, fiske och livsmedel har reformpaketen för den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken åter stått i fokus under en lång rad samråd i . När det gällde förslaget om den gemensamma fiskeripolitiken ställde sig oppositionen inte bakom regeringens förslag till svensk ståndpunkt om utkastförbudet. En majoritet i nämnden ansåg att skulle stå för nolltolerans genom hela förhandlingsprocessen. konstaterar att , rådet och kommissionen nådde en överenskommelse om utformningen av den framtida jordbrukspolitiken i EU efter 2013. Utskottet stöder regeringens uppfattning att jordbrukspolitiken ska vara förenlig med politiken för global utveckling och ta hänsyn till utvecklingsländernas förutsättningar att förbättra tillväxten i lantbruket och bedriva handel. Utskottet förutsätter att regeringen kraftfullt kommer att driva frågan om att kraftigt sänka tullar och handelsstörande subventioner på jordbruksområdet samt avskaffa alla former av exportstöd. noterar att det i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken fastställdes att EU i bilaterala fiskeavtal med länder utanför EU ska främja hållbarhet, god förvaltning och principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsäkerhet. Utskottet välkomnar, liksom miljö- och jordbruksutskottet, de framsteg som gjorts och utgår från att regeringen även i fortsättningen kommer att bevaka att de fiskeavtal som EU ingår med utvecklingsländer är i överensstämmelse med politiken för global utveckling. delar även i övrigt miljö- och jordbruksutskottets ställningstaganden i yttrande 2013/14:MJU4y. Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna 2013/14:U11 yrkande 14, 2013/14:U12 yrkandena 15, 33 och 34 och 2013/14:U13 yrkandena 4 och 5. Miljö och näringspolitik, infrastruktur och energifrågor och rådet godkände ett nytt miljöhandlingsprogram kallat Att leva gott inom planetens gränser. Programmet gäller för perioden – 2020 och ger en samlad bild av unionens miljöpolitik och lagstiftning. Det omfattar nio mål som ska uppnås till 2020, med sikte på en långsiktig vision . Grundtanken i programmet är att EU:s miljöpolitik och ett förbättrat genomförande av befintlig lagstiftning bidrar till och är en förutsättning för att lyfta EU ur den ekonomiska krisen, bl.a. genom att intregrera miljöpolitiken i andra politikområden och med hänsyn till den globala dimensionen. En hel del arbete återstår innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig. Tre nyckelåtgärder i den andra inremarknadsakten avser transportområdet, nämligen det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. Arbetet i rådet har pågått på alla dessa områden, även om järnvägsfrågorna dominerat. antogs ny lagstiftning om transeuropeiska transportnät, europeiska system för satellitnavigering samt ändringar i befintlig sjöfartslagstiftning med anledning av sjöarbetskonvention. presenterade kommissionen en grönbok om ett klimat- och energiramverk till 2030 med utgångspunkt i det gällande klimat- och energipaketet, färdplanerna och det långsiktiga målet till 2050.