bet · H101JuU16 · 2014-03-06 00:00:00 — Det kan dock undantagsvis finnas starka sakliga skäl för att tillåta en överprövning av bl.a. ärekränkande uttalanden i domskäl. Det råder allmän enighet om att det i princip inte går att överklaga enbart domskäl (se Fitger m.fl., , , Zeteo, kommentarerna till 50 kap. 1 § och 51 kap. 1 §). Detta innebär bl.a. att en klagande inte kan angripa domskäl som han eller hon anser vara förolämpande. Det är inte heller tillåtet att överklaga domskälen på den grunden att skälen har en viss bevisverkan eller prejudikatverkan. Domskälen blir inte bindande i en ny rättegång, och domen får endast rättskraft i den del som innebär att själva saken har avgjorts (se 17 kap. 11 § och 30 kap. 9 § ). Kravet att en domstol ska ange i domen vilka skäl som har bestämt utgången i målet är ett viktigt inslag i ett rättssäkert domstolssystem. Att domskälen redovisas noggrant är viktigt av flera orsaker. Till att börja med har givetvis parterna ett starkt intresse av att få ta del av domstolens motivering. En utförlig motivering underlättar för den förlorande parten att bedöma om det lönar sig att överklaga, och den högre instansen får bättre möjligheter att bedöma domens riktighet. och tydliga domskäl är också av stort värde för allmänhetens insyn och kontroll, vilket har betydelse för förtroendet för rättskipningen. När det gäller rättsfrågor kan domskälen vidare ha betydelse som prejudikat. Som framgår ovan blir det som domstolen uttalar i domskälen inte bindande i en ny rättegång, och domskälen får alltså endast s.k. bevisverkan i ett senare mål. Detta hänger bl.a. ihop med principen om fri bevisvärdering, som innebär att domstolen fritt och utan begränsningar ska bedöma värdet av den bevisning som parterna presenterat. Att det i princip inte är tillåtet att klaga på endast domskäl måste betraktas i ljuset av det anförda. Utskottet är inte berett att vidta några åtgärder med anledning av förslaget i motion 2013/14:Ju243 (M). Motionen bör alltså avslås. Utskottets förslag i korthet avslår 19 motionsyrkanden med olika förslag som rör nämndemannasystemet. Jämför reservationerna 4 (MP), 5 (S, V), 6 (MP), 7 (S), 8 (S), 9 (MP), 10 (V), 11 (S), 12 (MP), 13 (MP), 14 (S, MP) och 15 (MP, V) samt särskilda yttrandena 1 (V), 2 (V) och 3 (V). I kommittémotion 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 64 framhålls att regelverket för hur nämndemän utses och entledigas måste vara utformat på ett sådant sätt att risken för extrema åsikter i domstolarna minimeras. I yrkandena 65 och 66 ställer sig motionärerna bakom förslag att dubblera nämndemännens arvode och att förlägga valprocessen året efter de allmänna valen. I yrkandena 67 och 68 motsätter sig motionärerna en minskning av antalet nämndemän och ett införande av en s.k. fri kvot. I kommittémotion 2013/14:427 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att antalet nämndemän utökas . I yrkande 2 begärs att nämndemännen ska medverka i samma måltyper som enligt de nuvarande reglerna. I yrkande 3 föreslås att av nämndemännen ska väljas från en s.k. fri kvot. I yrkande 4 föreslås att nämndemännens fyraåriga mandatperioder ska inledas efter riksdagsvalen, bl.a. för att minska kopplingen till partipolitiken. I yrkande 5 föreslås att kravet på att nämndemän ska vara svenska medborgare avskaffas. I yrkande 8 begärs att det införs en strukturerad återkoppling från domstolarna till fullmäktigeförsamlingarna om hur nämndemännen fullgör sina uppdrag. I yrkande 9 föreslås en rotationsprincip för nämndemän, så att ingen nämndeman kan tjänstgöra i ett och samma domstolsslag mer än tre valperioder. Vidare föreslås att en utredning får i uppdrag att undersöka hur nämndemännens sammansättning kan bli mer allsidig med avseende på kön och ålder. I kommittémotion 2013/14:Ju253 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionärerna att det införs en obligatorisk introduktionsutbildning för den som ska bli nämndeman. I yrkande 2 föreslås att domstolarna anordnar repetitionsutbildningar för omvalda nämndemän. I yrkande 3 föreslås en försöksverksamhet där av nämndemännen väljs in från en s.k. fri kvot, och i yrkande 4 begärs att en nämndeman ska kunna entledigas om han eller hon har visat sig olämplig. I motion 2013/14:Ju307 av m.fl. (MP) begärs att nämndemännens arvode dubbleras. I motion 2013/14:Ju400 av m.fl. (S) föreslås en uppföljning av förändringar när det gäller ersättningen till nämndemän. I motion 2013/14:Ju394 av (SD) föreslås att systemet med politiskt tillsatta nämndemän ersätts av ett system med en allmän jury i kombination med jurister och domare. På uppdrag av regeringen har en översyn gjorts av nämndemannasystemet. En särskild utredning, , har övervägt åtgärder för att skapa ett modernt nämndemannasystem som även kan bidra till att upprätthålla allmänhetens förtroende för domstolarna. har redovisat sina förslag i betänkandet Nämndemannauppdraget – breddad rekrytering och kvalificerad medverkan (SOU 2013:49). Förslagen innebär att nämndemännens medverkan i domstolarna minskas jämfört med . Utredningen förespråkar en mer koncentrerad medverkan, där nämndemännen deltar i mål som innefattar en mer omfattande utredning eller som aktualiserar svårare skälighets- eller bevisbedömningar. Om förslagen genomförs skulle antalet nämndemän minska från ca 8 300 till 5 200. Utredningen föreslår bl.a. att nämndemän inte ska delta i tingsrättens avgörande av brottmål, om det inte för något av de brott som ska prövas är föreskrivet ett svårare straff än fängelse . När det gäller nämndemännens medverkan i förvaltningsrätten föreslår utredningen bl.a. att nämndemän inte ska medverka i skattemål, vilket de gör . När nämndemän ska medverka i mål vid tingsrätten eller förvaltningsrätten föreslår utredningen att rätten ska bestå av en lagfaren domare och två nämndemän i stället för, som , tre. Utredningen framhåller att tyngdpunkten i rättsprocessen ligger i första instans. Därför föreslås att nämndemän inte ska delta i hovrätten och kammarrätten. När det gäller rekrytering och val av nämndemän föreslår utredningen att nämndemännen även framöver ska utses genom val av kommun- och . För att kåren ska kunna föryngras måste dock rekryteringen breddas till andra kretsar än de politiska. Utredningen föreslår därför ett reformerat rekryteringsförfarande. Var och en som är intresserad av uppdraget som nämndeman ska kunna ansöka på ett särskilt formulär. Det ska även vara möjligt för var och en att nominera någon annan till uppdraget. Den som har blivit nominerad till ett nämndemannauppdrag ska bekräfta nomineringen genom att underteckna ett särskilt formulär. För att bredda rekryteringskretsen och föryngra nämndemannakåren föreslår utredningen också att det införs ett lagfäst krav på att fullmäktige ska välja minst hälften av nämndemännen från den grupp av kandidater som inte är nominerade av ett politiskt parti som är representerat i fullmäktige (en s.k. fri kvot). För att ytterligare tydliggöra att uppdraget är opolitiskt föreslår utredningen att tiden för valet av nämndemän ska särskiljas från de allmänna valen. Enligt förslaget ska nämndemännen väljas året efter de allmänna valen. Enligt den nuvarande ordningen ska en nämndeman entledigas om han eller hon har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Utredningen föreslår en ny formulering: att en nämndeman ska kunna entledigas redan om han eller hon har visat sig olämplig för uppdraget. Det ska alltså inte längre krävas att olämpligheten är uppenbar. Detta innebär att domstolarna får utökade möjligheter att entlediga en nämndeman som visar sig vara olämplig. Utredningen framhåller att arvodet är en viktig markör för nämndemannauppdragets vikt och ställning i samhället. ska ersättningsnivån återspegla att det är fråga om ett lekmannauppdrag. Med dessa utgångspunkter föreslår utredningen att nämndemännens dagarvode dubbleras. Förslaget innebär att nämndemännen får för tjänstgöring under högst inklusive pauser. Om tjänstgöringen överstiger uppgår arvodet till , och för tjänstgöring efter ska det betalas ut extra. Utredningen föreslår också att det införs en målsättningsregel som innebär att varje nämndeman ska tjänstgöra och inte . Enligt utredningen bör tjänstgöringsfrekvensen för nämndemännen vara jämn och förutsebar för att en allsidig sammansättning av nämndemannakåren ska uppnås. Utredningen konstaterar att en omfattande utbildning av nämndemännen inte är förenlig med deras roll som lekmän. Däremot är det viktigt att nämndemännen är väl införstådda med sin roll i domstolen och har kunskap om frågor som har betydelse för tjänstgöringen. Utredningen föreslår att en ny nämndeman måste gå igenom en introduktionsutbildning innan han eller hon får tjänstgöra i domstolen. Omvalda nämndemän som har deltagit i en sådan introduktionsutbildning ska gå igenom en repetitionsutbildning innan de får fortsätta att tjänstgöra. Lagrådsremiss och fortsatt utredning Enligt Statsrådsberedningens lista över planerade propositioner har regeringen för avsikt att lämna en proposition om frågor som rör nämndemannauppdraget till . Regeringen har beslutat att hämta in Lagrådets yttrande över ett förslag om nämndemannauppdraget. Förslaget syftar till att bättre säkerställa nämndemännens lämplighet och kompetens för uppdraget och tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. I lagrådsremissen föreslår regeringen att kravet på lämplighet skärps. Bland annat föreslås att domstolarna ska ha möjlighet att begära utdrag ur belastningsregistret i fråga om nämndemän. Vidare införs konkursfrihet som ett behörighetskrav för nämndemän. Enligt förslaget ska domstolen entlediga en nämndeman som genom att begå brott eller på något annat sätt har visat sig olämplig för uppdraget. krävs det uppenbar olämplighet för entledigande. I lagrådsremissen görs även bedömningen att det bör vara obligatoriskt med introduktions- och repetitionsutbildning för nämndemän. Dessutom föreslår regeringen att nämndemännen ska väljas än i anslutning till de allmänna valen för att det ska vara tydligt att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Regeringen har även beslutat att ge Statskontoret i uppdrag att ta fram det ytterligare underlag som behövs för ett ställningstagande till om förslag om en s.k. fri kvot bör genomföras. Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat att en proposition om nämndemannauppdraget kommer att lämnas . Dessutom kommer frågan om en s.k. fri kvot att utredas ytterligare. Mot denna bakgrund bör inte göra något tillkännagivande vare sig om nämndemannasystemet eller om nämndemännens uppdrag. Utskottet avstyrker därför alla motioner som behandlas i detta avsnitt. Detta innebär att bör avslå motionerna 2013/14:Ju253 (V) yrkandena 1–4, 2013/14:Ju307 (MP), 2013/14:Ju394 (SD), 2013/14:Ju400 (S), 2013/14:Ju412 (S) yrkandena 64–68 och 2013/14:427 (MP) yrkandena 1–5 och 8–9. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår 19 motionsyrkanden med olika förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilda yttrandena 4 (S), 5 (MP), 6 (SD) och 7 (V). Motionsyrkandena i bilaga 2 överensstämmer helt eller i huvudsak med yrkanden som utskottet har behandlat och avstyrkt tidigare . Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning. Motionsyrkandena behandlades i de betänkanden som listas nedan. följde utskottets förslag och avslog yrkandena. – 2010/11:JuU9 Processrättsliga frågor – 2012/13:JuU11 Processrättsliga frågor – 2012/13:JuU20 En skärpt sexualbrottslagstiftning – 2012/13:JuU22 En ny kameraövervakningslag – 2012/13:JuU23 Tolkning och översättning i brottmål Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Trygghet och ordning vid förhandlingar, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju289 av och (båda M). I en korrekt genomförd rättegång manifesteras olika rättsstatliga principer, t.ex. oskuldspresumtionen och rätten till en rättvis rättegång under ledning av en opartisk domstol. Varje korrekt genomförd rättegång sänder på så sätt en signal till resten av samhället om att rättsstaten är i gott skick. Från vissa rättegångar mot medlemmar i kriminella gäng har det dock sänts helt andra signaler. I dessa rättegångar har rättssalen fyllts av medlemmar från det kriminella gänget. Dessa har ofta burit speciella kläder eller särskilda kännetecken för att sprida fruktan bland vittnen och målsägande. Gängmedlemmarna har även hånskrattat, viskat hörbara kommentarer eller på annat sätt uppmärksammat alla i rättssalen på deras närvaro. Det finns många exempel på att vittnen har ändrat sina uppgifter, där det framstått som uppenbart att vittnena skrämts till det. Det har även förekommit att journalister har hotats och trakasserats av gängmedlemmar. De kriminella gängen missbrukar på detta sätt offentlighetsprincipen och gör rättegången till en arena där de kan manifestera sin makt och sitt förakt för rättsstaten. Det är därför angeläget att se över förutsättningarna för ordning och trygghet vid domstolsförhandlingar. Bland annat borde man utreda om det går att förtydliga och skärpa regel om störande av ordning vid rättegångar och bestämmelsen i om störande av förrättning (5 kap. 9 § respektive 16 kap. 4 § ). Man skulle också kunna överväga att göra det straffbart att trotsa tydliga instruktioner från domaren om hur åhörarna ska bete sig. Ytterligare en metod vore att vanliga människor återtar rättssalarna, dvs. helt enkelt går och lyssnar på gängrättegångarna. Närvaron av vanliga människor skulle kunna uppväga gängens närvaro eller, om de är tillräckligt många, ta så många stolar i anspråk att gängmedlemmarna inte skulle få plats. Det skulle förmodligen kännas bättre för vittnen och målsägande om åhörarplatserna upptogs av vanliga medborgare i stället för stirrande gängmedlemmar. Domstolarna skulle kunna bjuda in t.ex. pensionärsföreningar, idrottsföreningar, politiska partier och andra organisationer att närvara vid rättegångar, i synnerhet uppmärksammade gängrättegångar. Att få trängas med mångdubbelt fler pensionärer eller fågelskådare skulle förmodligen ta udden av gängmedlemmarnas kaxighet. Gängen är inte oövervinneliga, och deras medlemmar är ytterst få jämfört med alla laglydiga medborgare. Det finns ingen anledning att de ska få breda ut sig i våra domstolar. Jag anser därför att det finns skäl att utreda om domstolarna bör få i uppdrag att främja en ökad närvaro av allmänheten under rättegångar, särskilt rättegångar som rör organiserad brottslighet. Tolkning i domstol, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 71. Tolkverksamheten vid domstolar är viktig för den enskildes rättssäkerhet och för förtroendet för rättsväsendet. Vi anser att det är bra att kraven på att anlita auktoriserade tolkar har skärpts. Förbättringen riskerar dock att bli ett slag i luften om inte regeringen anstränger sig för att öka tillgången på auktoriserade tolkar. Man måste kunna lita på sin tolk, och det kan därför vara viktigt för den enskilde att ha flera tolkar att välja mellan. Regeringen bör vidta åtgärder för att se till att det finns god tillgång på auktoriserade tolkar. Rättsintyg, punkt 5 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 43. På initiativ av den socialdemokratiska regeringen infördes en ny lag om rättsintyg. Syftet var att höja kvaliteten på rättsintygen. Rättsintygen kan ha en avgörande betydelse i utredningar och rättegångar om olika typer av våld, inte minst våldtäkter. Ett felaktigt rättsintyg kan hota rättsäkerheten. En studie visade 2011 att nära hälften av de rättsintyg som utfärdats av läkare som inte är rättsmedicinare innehöll fel som behövde rättas till. Fler än vart tionde intyg innehöll allvarliga fel. Till detta ska läggas att har haft ont om resurser. Regeringen bör följa upp reformen för att säkerställa att det finns ett kvalitetssäkrat system för utfärdandet av rättsintyg och att resurserna för detta är tillräckliga. Avskaffa kravet på svenskt medborgarskap för nämndemän, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 5. För att kunna tjänstgöra som domare krävs att man är svensk medborgare. har personer som inte är svenska medborgare rätt att rösta vid valen till kommun- och . Denna skillnad är inte logisk. Jag anser därför att de utländska medborgare som har rätt att rösta i valen till kommun- och även ska vara valbara som nämndemän. Antalet nämndemän, punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 67 och 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 1. är viktigt och har ett starkt berättigande. Systemet bidrar till att medborgarna får insyn i den dömande verksamheten och säkerställer också att domstolarnas verksamhet stämmer överens med de allmänna samhällsvärderingarna. Nämndemännens medverkan främjar vidare medborgarnas förtroende för domstolarna. Att lekmän deltar i dömandet minskar gapet mellan medborgarna och domstolarna. Om förslag genomförs skulle nämndemännens deltagande i domstolarna minska drastiskt. Vi motsätter oss detta. Den dömande funktionen i samhället behöver ett medborgerligt deltagande, och regeringen måste därför se till att antalet nämndemän inte minskar. Antalet nämndemän, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 67. Nämndemännen är viktiga som företrädare för allmänheten i domstolarnas elitistiska värld, och de bidrar i samhället med ovärderlig kunskap om hur domstolarna fungerar. De har också viktiga funktioner när det gäller bevisvärdering och lokalkännedom. finns det ca 8 300 nämndemän som i genomsnitt tjänstgör under 8–. Genomsnittsåldern är så hög som , och nämndemännen upplevs inte heller i övrigt representera den svenska befolkningen i stort vare sig när det gäller utbildning eller bakgrund. Det finns därför behov av att vidta åtgärder för att förbättra nämndemännens representativitet. Jag tror att ett sätt, i kombination med andra åtgärder, kan vara att öka antalet nämndemän . Jag motsätter mig vidare alla förslag om att ta bort eller minska antalet nämndemän i vissa måltyper och domstolsslag. Nämndemännen ska delta i dömandet i samma omfattning som . Hur nämndemän utses och entledigas, punkt 10 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 64 och 2013/14:Ju253 av m.fl. (V) yrkande 4. är viktigt och har ett starkt berättigande. Förtroendet för våra nämndemän är dock beroende av att systemet fungerar på ett tillfredsställande sätt. Vi menar att regelverket för hur nämndemännen utses och entledigas behöver ses över med inriktningen att förebygga och minska risken för extremistiska åsikter i domstolarna. Fri kvot, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 68 och 2013/14:Ju253 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 3. Det är viktigt att se till att nämndemännens sammansättning speglar befolkningen i stort. För att bredda rekryteringen har föreslagit att hälften av nämndemännen ska väljas från en s.k. fri kvot. Vi socialdemokrater är mycket tveksamma till detta. Den kommunala organisation som kommer att behövas för att bereda valet kommer att öka byråkratiserandet och medföra kostnader som kan vara kännbara för mindre kommuner. En fri kvot kan också öppna upp för att personer med extrema åsikter söker sig till nämndemannauppdraget. Fri kvot, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2013/14:Ju253 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 68. vill att det ska vara möjligt att bli nämndeman utan att behöva gå via ett politiskt parti. har därför nominerat ett flertal nämndemän som inte varit medlemmar i partiet. Erfarenheten av detta har varit mycket positiv. Jag är därför positivt inställd till en s.k. fri kvot. Mitt förslag är att en grupp nämndemän väljs efter nomineringar av enskilda personer och en opolitisk valberedning. Det skulle kunna tänkas att den fria kvoten kan kompensera för vissa av de politiska partiernas oförmåga att ta fram representativa, särskilt yngre, nämndemän. Sammanfattningsvis vill jag att det införs en fri kvot som motsvarar av det totala antalet nämndemän . Detta skulle betona att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. Fri kvot, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju253 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 68 och 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 3. anser att det är viktigt att nämndemannakårens sammansättning speglar befolkningen i stort. I grunden är jag positiv till att nämndemän ska kunna väljas in från en s.k. fri kvot. Den fria kvoten bör dock begränsas till av antalet nämndemän. Innan en sådan ordning införs bör metoden dessutom prövas i en försöksverksamhet som noga utvärderas. Regeringen bör alltså återkomma till med ett förslag om en försöksverksamhet där av nämndemännen väljs in från en fri kvot. Nämndemännens valperioder, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), Arhe Hamednaca (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 66 och 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 4. Vi står bakom förslag om att nämndemännen ska väljas året efter det att allmänna val har hållits. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Nämndemännens valperioder, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju427 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 66. Uppdraget som nämndeman är intimt förknippat med medlemskapet i ett politiskt parti och med allt det arbete som det innebär att få ett uppdrag i ett parti. Kopplingen till partipolitiken skulle kunna minska om mandatperioden inleddes efter de allmänna valen. Detta skulle också ge partierna, kommunerna och landstingen tid att bereda valen på ett bättre sätt än . Valet till nämndemannauppdraget skulle bli en viktigare händelse för både partierna och de beslutande församlingarna. Regeringen bör återkomma med ett förslag som tillgodoser detta.