bet · H101CU10 · 2014-03-14 00:00:00 — Inriktningen på detta arbete bör vara att erfarenheterna från de senaste årens ny- och ombyggnadsprojekt med s.k. passivhusutförande kommer till uttryck i de krav som finns uppställda i byggreglerna för energihushållning. Om man ser på en byggnad utifrån hela dess livscykel blir det en ren vinst att ställa höga krav på energieffektivitet. Energikostnaderna är höga och kommer sannolikt att öka än mer framöver. Byggföretagen, fastighetsägarna, hushållen och de ledande kommunerna har också tagit fasta på detta i allt högre grad. Det är framför allt regeringens låga ambitioner som bromsar utvecklingen mot ett mer energieffektivt samhälle. Det bör framhållas att EU-direktivet om byggnaders energiprestanda slår fast att alla nya byggnader inom unionen ska vara nära-nollenergibyggnader. För nya byggnader som används och ägs av offentliga myndigheter gäller detta krav . Enligt direktivet bör medlemsstaterna också utforma en politik och vidta åtgärder för att stimulera att byggnader som renoveras omvandlas till nära-nollenergibyggnader. är energianvändningen i många nybyggda bostäder betydligt lägre än de gränsvärden som finns uppställda i byggreglerna. Byggbranschen har klart uttryckt sin uppfattning att gränsvärdena nu kan och bör sänkas. Man vill också veta vilka krav som kan komma att ställas och hur målet om att alla byggnader ska vara nära-nollenergibyggnader ska nås. Det är därför hög tid att inleda arbetet med att skärpa energihushållningskraven i byggreglerna med inriktning på att uppfylla målet om nära-nollenergibyggnader och passivhusstandard. Vi anser därför att bör ställa sig bakom de nu aktuella förslagen i partimotion 2013/14:C431 och i motion 2013/14:N215 (MP) med innebörden att arbetet bör bedrivas med sikte på att fastställa krav för nybyggnation som motsvarar passivhusstandard. Det innebär med dagens teknik en energiförbrukning på högst 45–55 kWh per kvadratmeter och år, vilket är ett avsevärt framsteg i förhållande till dagens kravnivå på 90–130 kWh per kvadratmeter och år. Vi anser vidare att kraven i byggreglerna även måste ses över i syfte att göra dem mer teknikneutrala. De nuvarande reglerna riskerar att styra mot en ökad elanvändning för uppvärmning eftersom kraven enbart utgår ifrån köpt energi i stället för husets energibehov och vilken värmeförlust som är acceptabel. Vi ställer oss därför bakom förslaget i motion 2013/14:N215 (MP) om att regeringen bör ge i uppdrag att revidera regelverket så att det inte styr mot användning av el för uppvärmning. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motionerna 2013/14:C431 (V) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:N215 (MP) yrkandena 6 och 7. Energiaktiva ytmaterial, punkt 18 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C244 av (MP) yrkande 1. Direktverkande el och fossila bränslen står än för en betydande andel av bostadsuppvärmningen. Det är nödvändigt att minska energiförbrukningen genom bättre isolering och genom att använda en allt större andel förnybara energikällor. I detta arbete är det viktigt att på olika sätt ta vara på solenergin. Potentialen för användning av solenergi är betydande även i . En stor andel av våra hustak är vända i ett för solenergi lämpligt läge, trots att inga regler föreskrivit detta. Det är självklart inte bara bostadsbyggnader som är lämpade för användning av solenergi. Det finns också en stor potential att installera energiaktiva ytmaterial på exempelvis fabriksbyggnader, jordbrukets ekonomibyggnader och olika typer av kommersiella och offentliga byggnader. Exempelvis skulle sannolikt taken på egna byggnader delvis kunna utnyttjas på detta sätt. En modern bygglagstiftning bör innehålla regler om att tak och fasader på nya byggnader så långt som möjligt ska ta vara på den energi som faller på byggnaden. Ett sätt att styra i denna riktning är att i bygglagstiftningen ta in krav på att energiaktiva ytmaterial ska användas för tak och fasader vid nybyggnation. Även i samband med ombyggnation bör givetvis möjligheten att installera energiaktiva ytmaterial tas till vara. Detta gäller inte minst vid renoveringen av miljonprogrammets bostadsområden. Ett rimligt mål är att vart fjärde tak ska vara klätt med solfångare eller solceller. bör i ett tillkännagivande begära att regeringen utreder frågor om energiaktiva ytmaterial och återkommer till med lagförslag i linje med det anförda. Det innebär ett bifall till motion 2013/14:C244 (MP) yrkande 1. Energideklarationer, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:C279 av (M) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 14. Det finns stor potential att göra energideklarationen till ett instrument som mer aktivt kan bidra till en minskad energiförbrukning. Vissa mindre förändringar har genomförts i detta syfte, men den viktigaste kompletteringen har ännu inte införts. För att bli ett effektivt verktyg måste energideklarationen kompletteras med förslag på åtgärder för minskad energianvändning. Dessa åtgärdsförslag ska baseras på varje verkliga förutsättningar. Åtgärdsförslagen ska prioritera långsiktighet och effektivitet samt ge ett bättre underlag till köparen. Förslagen ska bl.a. visa hur det är möjligt att halvera byggnadens energianvändning. Många energieffektiviseringsåtgärder som är lönsamma genomförs inte på grund av både okunskap och bristande intresse hos husägarna. För att väcka intresse och sprida kunskap om energieffektiviseringspotentialen bör man överväga att koppla ett ekonomiskt incitament till genomförandet av åtgärdsförslagen i energideklarationen. Regeringen bör låta utreda hur man på detta sätt kan motivera husägare att genomföra de åtgärder som föreslås i energideklarationen. Det jag ovan föreslagit bör med bifall till motion 2013/14:N215 (MP) yrkande 5 som sin mening tillkännage för regeringen. Geoenergi och dricksvatten, punkt 20 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 12. är världsledande när det gäller att utveckla och utnyttja geoenergi. finns det hundratusentals små och stora anläggningar för att ta till vara solenergi som lagrats i marken, och installeras drygt 30 000 nya anläggningar. Rätt utnyttjad kan geoenergi förse oss med en stor del av den energi vi behöver för att värma och kyla våra fastigheter. Det finns också stora möjligheter att använda tekniken för att lagra energi från andra förnybara energislag, t.ex. sol- och vindkraft. Dessa s.k. akvifersystem använder grundvattnet i sand- och grusavlagringar för att lagra värme. kan byggandet av akvifersystem hamna i konflikt med andra samhällsintressen, som behovet av dricksvatten. För att väga dessa olika intressen mot varandra, och för att förhindra att sand- och grusavlagringar förstörs genom exploatering i andra syften, krävs planering på såväl och regional som nationell nivå. Jag anser mot denna bakgrund att lagen om energiplanering bör kompletteras så att det tydligt framgår att den även omfattar överväganden om geoenergi. Det jag ovan anfört bör med bifall till motion 2013/14:N222 (V) yrkande 12 tillkännage för regeringen som sin mening. Byggfelsförsäkring och utvecklingsfel, punkt 23 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C297 av (MP) yrkandena 1 och 3 samt 2013/14:C215 av (S). har rapporter om byggfel och byggfusk i stor skala ständigt återkommit. Det har handlat om allt från olämpliga grundläggningsmetoder till användning av flytspackel med organiska ämnen. riktades ljuset mot en av de största byggskandalerna i svensk historia, nämligen de enstegstätade fasaderna. Det var en oprövad byggmetod som ändå kom till användning i stor skala under . De enstegstätade fasaderna är en väggkonstruktion med puts direkt på bakomliggande isolering och regelvägg av fuktkänsligt material. Byggmetoden sades vara billig och underhållsfri, men verkligheten har blivit något helt annat. Enstegstätade fasader är mycket känsliga för fukt. Om fogar inte håller tätt eller om sprickor uppstår i putsen tränger fukt in i konstruktionen. Eftersom det räcker med en relativt liten åverkan på husväggen för att fasaden ska få en spricka är det egentligen bara en tidsfråga innan problemen uppstår. Totalt har uppemot 22 000 småhus och ett stort antal flerbostadshus uppförts med den här typen av fasad i . Det är sannolikt att flertalet av dessa hus redan har eller kommer att få problem med fukt och mögel. Det kommer i sin tur leda till att de som bor i husen riskerar att drabbas av hälsoproblem med astma, allergier eller den typ av överkänslighet som är typisk för s.k. sjuka hus. För att undvika bestående hälsoproblem är det därför viktigt att fukt- och mögelskadorna åtgärdas . Efter att problemen avslöjats försöker byggbranschen och försäkringsbolagen nu vältra över ansvaret och kostnaderna för reparationer på de enskilda husägarna. I en aktuell rättstvist har ett antal drabbade småhusägare försökt få hustillverkaren att ta sitt ansvar för de fukt- och mögelproblem som byggmetoden har orsakat. Enligt en dom i hovrätten har hustillverkaren och entreprenören inte bedömts ha ansvar till följd av att den olämpliga byggmetoden betraktas som ett s.k. utvecklingsfel, dvs. en felaktig byggmetod som hela eller större delen av byggbranschen har tillämpat . har beviljat prövningstillstånd i målet. Vi kan dessvärre konstatera att dagens lagstiftning inte tycks hindra att husbyggande kan vara en experimentverkstad på småhusägarnas och de boendes bekostnad. Byggföretagen friskrivs från ansvar genom undantaget för s.k. utvecklingsfel. Detta gäller även för det konsumentskydd som bostadskonsumenterna borde åtnjuta genom bl.a. byggfelsförsäkringen. Till följd av mediauppmärksamheten kring rättsprocessen om de mögelskadade småhusen med enstegstätning har allt fler kommit till insikt om att tillämpningen och tolkningen av dagens regelsystem inte är rimlig. Vi ställer oss mot denna bakgrund bakom de förslag till åtgärder för att komma till rätta med problemen med bl.a. enstegstätade fasader som förs fram i motion 2013/14:C297 (MP). Två av dessa förslag faller inom civilutskottets beredningsområde. Det första förslaget är att regeringen ska återkomma till med förslag om en reformerad byggfelsförsäkring som även omfattar utvecklingsfel. Syftet med denna översyn ska självklart vara att den byggare som gör fel ska betala för nödvändiga åtgärder och att de som drabbas ska få ersättning. Det förutsätter bl.a. att utvecklingsfel inte leder till ansvarsfrihet. Vi kan konstatera att den proposition om att avskaffa den nuvarande – i och för sig verkningslösa – byggfelsförsäkringen som regeringen lagt fram för inte innehåller något förslag med den inriktning vi förordar. Det andra förslaget i motionen innebär att en reformerad byggfelsförsäkring kompletteras med en byggfelsfond som byggs upp i samverkan mellan bygg- och försäkringsbranschen och staten. En sådan fond kan vara ett sätt för branschen att dela på de kostnader som uppstår när utvecklingsarbetet inte fungerar som man hade tänkt sig. Statens medverkan i fonden skulle kunna ses som ett FoU-stöd till byggsektorn. Regeringen bör ta initiativ till överläggningar om en byggfelsfond och därefter återkomma till i frågan. Det som vi har föreslagit ovan bör med bifall till motion 2013/14:C297 (MP) yrkandena 1 och 3 och ett delvis bifall till motion 2013/14:C215 (S) som sin mening ge regeringen till känna. Byggnaders inomhusmiljö, punkt 24 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C211 av (MP) yrkandena 1–3, 5 och 7, 2013/14:C243 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:C259 av (MP) yrkandena 1, 2 och 4. Den ökad välfärden innebar också en ökad vistelsetid inomhus. Den genomsnittlige medborgaren anses tillbringa av dygnets tid i inomhusmiljö. Felaktiga byggmetoder och byggfusk har emellertid skapat hus med en undermålig och ibland hälsofarlig inomhusmiljö. Det handlar framför allt om att fukt och mögel samt giftiga emissioner från byggmaterial leder till problem med astma, allergier eller till den s.k. sjuka hus-sjukan (sjuka hus-syndromet) med symtom som torra slemhinnor, hosta och trötthet. Det är naturligtvis inte acceptabelt att många människor får sin hälsa förstörd i sin bostad eller på sin arbetsplats. De som har fått sin hälsa förstörd av en undermålig inomhusmiljö har dessutom ofta stora problem med att få hjälp och att få ansvarsfrågan klarlagd. Samhället måste därför ta ett större ansvar för dem som har drabbats av brister i inomhusmiljön och givetvis även på olika sätt hindra att fler blir drabbade. Försiktighetsprincipen bör vara en självklar utgångspunkt för samhällets insatser på detta område. I tre motioner från behandlas dessa problem, och förslag läggs fram om åtgärder som bör vidtas för att begränsa problemen i de hus som redan är drabbade, för att undvika att nya problemhus byggs och för att hjälpa dem som har drabbats av hälsoproblem till följd av sjuka hus. Nedan redogör vi kortfattat för dessa förslag. Uppmärksamma och erkänn problemet med sjuka hus-sjukan Sjuka hus-sjukan är ett diagnostiserbart sjukdomstillstånd även om forskarna inte kan lägga fast de exakta mekanismerna bakom besvären. Klart är emellertid att orsaken ofta är fuktskador i byggnader. Det är ett stort problem att personer som har drabbats av sjuka hus-sjukan inte blir tagna på tillräckligt allvar av olika myndigheter. De blir ofta hänvisade runt mellan vården, och Arbetsförmedlingen utan att få hjälp med sitt grundproblem. Den vetenskapliga osäkerheten när det gäller den exakta kopplingen mellan dålig inomhusmiljö och sjuka hus-symtomen får inte hindra att dessa personer får den hjälp som krävs för att de ska kunna återgå till ett normalt liv. Regeringen bör erkänna att problemet existerar och ta de initiativ som krävs för att förändra behandlingen av de drabbade. Utforma en hälsogaranti för byggd miljö Byggnadernas långa livslängd gör att den som ansvarar för att bygga måste förmås att tänka långsiktigt. Detta kan uppnås om man kopplar ett långsiktigt ansvar till byggandet som innebär att en nyuppförd byggnad ska åtföljas av en garanti under på att byggnaden inte skadar människors hälsa. Självklart måste en sådan lagstiftning definiera hälsoansvaret på ett sätt som gör det funktionellt i en domstol. Regeringen bör utreda de närmare formerna för en hälsogaranti och därefter återkomma till med ett lagförslag. Regeringen bör inrätta en med uppgift att granska alla fall av sjuka hus-syndrom i landet och föreslå lösningar både för de drabbade personerna och för de byggnadstekniska problemen. En sådan kommission måste ha en bred kompetens för att kunna hantera både hälsoproblematiken och byggtekniken. Tillsätt en utredning om uppföljning och ansvar Uppmärksamheten kring sjuka hus och de hälsoproblem som en undermålig inomhusmiljö leder till borde innebära att nya problem inte skulle behöva uppstå vid nybyggnad eller renoveringar. Tyvärr är så inte fallet. är det en god affär för byggbolagen att först bygga och sedan bygga om, och få betalt båda gångerna. Det saknas således tillräckliga incitament att göra rätt. De som drabbas av sjukdom på grund av ohälsosam inomhusmiljö, oavsett om det handlar om bostaden, arbetsplatsen eller andra lokaler, har mycket små möjligheter att få rimlig hjälp. Regeringen bör ta ett helhetsgrepp om detta problemområde och tillsätta en utredning om ett regelverk för uppföljning och ansvarstagande. Denna fråga har också uppmärksammats i vår reservation om byggfelsförsäkringen och utvecklingsfelen. Inrätta en fond för stödåtgärder En metod som bör prövas för att stödja dem som drabbas av ohälsa på grund av skadliga inomhusmiljöer är att inrätta en fond för att finansiera nödvändiga åtgärder. En sådan fond skulle kunna byggas upp med medel från en avgift som tas ut vid nybyggnad och större renoveringar. Både försäkringsbolagen och staten skulle kunna bidra till finansieringen. Regeringen bör utreda möjligheterna att inrätta en fond med en finansieringslösning som kan bidra till att öka incitamentet för byggindustrin att bygga och renovera så att hälsoproblemen minimeras. Inrätta ett nationellt för inomhusmiljön Det behövs en satsning på ett nationellt för inomhusmiljö. En sådan satsning kan bygga vidare på erfarenheterna från bl.a. det regionala för inomhusmiljö som redan finns vid . Kompetenscentrets uppgift bör vara att samla den senaste kunskapen på området och ta fram ett gemensamt nationellt underlag för utbildningar om inomhusmiljö. Med ett sådant skulle det också bli enklare att hantera de rättsliga frågorna kring sjuka hus och sjuka hus-sjukan. Det som vi ovan anfört bör tillkännage som sin mening för regeringen. Det innebär ett bifall till motionerna 2013/14:C211 (MP) yrkandena 1–3, 5 och 7, 2013/14:C243 (MP) yrkande 2 och 2013/14:C259 (MP) yrkandena 1, 2 och 4. Kemiska ämnen i byggprodukter, punkt 25 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C208 av och (båda MP). Inom ramen för den europeiska standardiseringsorganisationen pågår ett arbete med att ta fram testmetoder för byggprodukters innehåll och emissioner av farliga ämnen till inomhusluft. Vilka produktegenskaper som är väsentliga när det gäller kemikaliesäkerhet och som måste redovisas vid CE-märkning för en nationell marknad avgörs dock av den nationella lagstiftningen i respektive land. I regleras endast förekomsten av kvicksilver, formaldehyd, sexvärt krom och kadmium i olika former av byggprodukter. Flera länder, som exempelvis och , har betydligt strängare krav än när det gäller emissioner av kemiska ämnen från byggmaterial till inomhusluft. Avsaknaden av lagreglering gör att det är svårt att få reda på vad olika byggprodukter innehåller och avger för ämnen. Det saknas en tillräcklig konsumentmärkning som tar upp hälsoaspekter på bygg- och inredningsmaterial. finns endast Astma- och märkning som bl.a. omfattar vattenbaserad målarfärg, och branschens frivilliga Bastaregister där inte alla byggprodukter ingår. Det behövs en utredning för att se över möjligheterna att skärpa kraven i de svenska byggreglerna om kemiska ämnen i byggprodukter. Alla byggprodukter skulle då omfattas av gemensamma regler och inte som bygga på frivillig registrering och information. Det skulle också innebära att konsumenterna får bättre hjälp i valet av byggmaterial och tydligare information om förekomsten av kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har i en rapport till regeringen föreslagit att frågan om hur den svenska lagstiftningen om kemiska ämnen i byggprodukter kan utvecklas bör utredas grundligt. Där föreslås också att regeringen i samarbete med berörda myndigheter, näringsliv och forskare låter utreda ett system för dokumentation av farliga ämnen i byggnader i en s.k. loggbok. Regeringen har i en proposition om kemikaliepolitiken visserligen ställt sig försiktigt positiv till dessa åtgärder men ännu inte vidtagit tillräckliga åtgärder. Vi anser därför att bör uppmana regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med Kemikalieinspektionen utreda behovet av och föreslå en skärpt nationell lagstiftning om kemiska ämnen i byggprodukter, samt ett system för dokumentation av farliga ämnen i byggnader. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2013/14:C208 (MP). Byggande i trä, punkt 26 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C362 av m.fl. (S) och 2013/14:C306 av Per Åsling (C). Skogen är en svensk basindustri som skapar många arbetstillfällen. Skogsråvaran ger möjlighet till en miljövänlig användning inom flera områden. Det gäller inte minst vid byggande av hus och anläggningar. har stora möjligheter att bli världsledande på detta område. Många svenska företag ligger i framkant när det gäller byggande i trä, men det behövs fler och framför allt större aktörer för att öka konkurrensen och utveckla metoder. Det finns många fördelar med att bygga i trä, inte minst miljfördelar. Trä är en förnybar råvara som lagrar koldioxid, och med moderna byggmetoder kan klimatpåverkan minimeras. Vidare ger träbyggande ofta lägre kostnader tack vare en betydligt snabbare byggtid och färre byggfel. Träbyggande skapar också många arbetstillfällen på landsbygden där arbetslösheten ofta är hög. Det finns således ett flertal skäl att satsa på ett ökat byggande i trä, särskilt nu när de behövs ett stort tillskott av nya klimatsmarta bostäder. Det vi nu anfört om behovet av ett ökat byggande i trä bör med bifall till motion 2013/14:C362 (S) som sin mening tillkännage för regeringen. byggregler och kommunala särkrav, punkt 15 (MP, V) (MP) och Amineh Kakabaveh (V) anför: Under denna rubrik behandlar utskottet två motionsförslag om att ta bort kommunernas möjlighet att ställa vissa krav på byggnadernas tekniska egenskaper i samband med planering och markanvisning. Utskottet har avstyrkt dessa förslag med hänvisning till att regeringen förväntas lägga fram förslag i frågan. Vi har accepterat att utskottet avvaktar med sina ställningstaganden men vill för tydlighetens skull klargöra att vi inte alls delar motionärernas syn på de s.k. kommunala särkraven. De statliga kraven på energihushållning framgår av byggregler. Dessa krav är så lågt satta att de inte alls medverkar till en nödvändig utveckling mot energisnåla byggnader och s.k. passivhus. Det är i stället kommunernas möjlighet att ställa krav på energihushållningen i bostäder och andra byggnader i samband med exploatering av nya områden som har bidragit till de senaste årens framsteg. Det är således framsynta kommuner, byggare och fastighetsägare som driver utvecklingen framåt. Det är hög tid att även staten bidrar till denna utveckling. Vi har i en reservation till avsnittet Energihushållningskrav i byggreglerna klargjort vår uppfattning i frågan. byggregler och kommunala särkrav, punkt 15 (SD) (SD) anför: Utskottet behandlar i detta avsnitt en motion från som väcktes under den allmänna motionstiden . I motionen framhåller vi att gemensamma nationella byggregler är en förutsättning för ett ökat industriellt byggande och en utveckling mot lägre byggkostnader. Jag har emellertid inte nu yrkat bifall till motionsförslaget om ett tillkännagivande i frågan eftersom regeringen har aviserat att en proposition med förslag om förbud mot kommunala särkrav kommer att läggas fram för . Jag avvaktar detta förslag, men kommer givetvis att återkomma i frågan om inte regeringsförslaget leder till en godtagbar lösning. Studentbostäder, punkt 16 (SD) (SD) anför: Utskottet behandlar i detta avsnitt två motioner från som väcktes under den allmänna motionstiden . I motionerna framhåller vi att det måste bli enklare och billigare att bygga studentbostäder och att flera byggregler med krav på bl.a. förvaringsutrymmen, hygienrum och hiss bör ses över eller helt tas bort.