bet · H101NU13 · 2014-03-04 00:00:00 — I årsredovisningen presenteras en uppställning av de affärer som klassats i kategori A och B . Miljöteknikstrategin lanserades av regeringen och är en strategi för utveckling och export av svensk miljöteknik 2011–2014. Regeringen har avsatt totalt inom ramen för strategin. Målet med strategin är att skapa goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i , främja export av svensk miljöteknik samt främja forskning och innovation inom området och underlätta för att innovationer kommersialiseras. Av budgetpropositionen (utg.omr. 24) framgår att Business inom ramen för strategin genomförde särskilda insatser för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi i bl.a. , , och på tillväxtmarknader och . Insatser för hållbart stadsbyggande och miljötekniksamarbete mellan och har även finansierats inom ramen för strategin. Vidare framgår att regeringen avser att fortsätta sin satsning på miljö- och energitekniksamarbete med särskilt fokus på , och , genom internationella miljötekniksamordning. Business genomför särskilda projekt inom ramen för strategin. Tillväxtanalys har fått i uppdrag av regeringen att löpande utvärdera miljöteknikstrategin. Uppdraget ska slutrapporteras , med delrapporter 20121[ Utvärdering av regeringens miljöteknikstrategi – Delrapport 1: Utvärderingsansats och tidiga reflektioner . Se vidare kompletterande uppgifter i föregående års handelspolitiska betänkande (bet. 2012/13:NU13).] och 20132[ Utvärdering av regeringes miljöteknikstrategi – Resultatuppföljning och konkurrenskraftsanalys (Rapport 2013:09), vilket utgör den andra delrapporten. I rapporten presenteras en resultatuppföljning av miljöteknikstrategin som genomförts , och gröna konkurrenskraft analyseras utifrån ett internationellt perspektiv.]. Enligt vad som framgår i den andra delrapporten kommer utvärderingsarbetet dels att fokusera på att komplettera med resultatuppföljning av insatser som inte omfattas av den andra delrapporten, främst Business exportfrämjande arbete, dels på att ta fram en ansats för effektutvärdering. Såväl effekter på företagsnivå som på systemnivå kommer att beaktas i denna utvärdering. Med anledning av vad som sägs i motion 2013/14:N327 (KD) om vikten av att tillvarata den internationella kompetens som finns bland nya svenskar för att främja svensk export kan påminnas om regeringens satsning projektet . Det övergripande målet för satsningen är att öka svensk utrikeshandel genom att tillvarata utlandsfödda företagares unika kunskaper om marknader i deras tidigare hemländer och därigenom öka svenska företags internationaliseringsförmåga, konkurrensförmåga och svensk tillväxt. Målet ska uppnås genom att inom ramen för projektet bilda nätverk, sprida information, bidra till kompetensutveckling, inhämta relevant information för förbättrade främjandeinsatser, t.ex. genom inrättandet av en s.k. Advisory board, öka förståelsen för relevanta handelshinder samt anordna affärsdelegationsresor. Inom satsningen ingår flera åtgärder för att stödja små och medelstora företag. Regeringen har bl.a. avsatt särskilda resurser till Business för att utveckla och stödja nätverk för företagare med utländsk bakgrund eller internationell kompetens, vilket har gett upphov till att sådana nätverk finns i fem regioner runt om i med deltagare från en rad branscher och ursprungsländer. Vidare finns inom ramen för projekten en webbaserad kunskapsbank som är ett verktyg för kompetensutbyte mellan företagare som är intresserade av internationell handel. Av budgetpropositionen (utg.omr. 24) framgår att jämte regional exportrådgivning är prioriterade insatser inom exportfrämjandet. Export av svenska bär När det gäller export av svenska bär kan erinras om att utskottet (bet. 2011/12:NU13) behandlade ett likalydande yrkande som det i motion 2013/14:N267 (M). Utskottet, som enhälligt avstyrkte motionen, motiverade sitt ställningstagande med att peka på de insatser som görs inom ramen för konceptet – det nya matlandet. Regeringens vision om att ska bli nya matland lanserades 2008 och innehåller fem fokusområden – offentlig mat, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Ett av målen inom visionen är att livsmedelsexporten ska fördubblas till 2020, från ca till . En studie av måluppfyllelsen och effekter av genomförda insatser inom ramen för visionen publicerades (– det nya matlandet, ). När det gäller målet om en fördubblad livsmedelsexport konstateras att utvecklingen är positiv men inte till den nivå som krävs för måluppfyllelse till 2020. Enligt rapportförfattarnas bedömning är insatserna riktade mot exportfrämjande ganska begränsade. menar de att målet sannolikt var realistiskt om påverkan från finanskrisen och den efterföljande eurokrisen inte varit så stor. Av budgetpropositionen (utg.omr. 23) framgår att och inom ramen för regeringens satsning på livsmedelsexport har fått i uppdrag att stärka arbetet med landsgodkännanden vid livsmedelsexport. Syftet är att få som land eller enskilda anläggningar i godkända för export av en viss vara till ett visst mottagarland. Arbetet sker i samråd med andra berörda myndigheter. Vidare framgår att Business genomfört ett 40-tal särskilda insatser för främjade av export av svenska förädlade livsmedel. Målgruppen uppges i första hand vara små och medelstora livsmedelsföretag. Sammantaget deltog drygt 180 livsmedelsföretag i en eller flera av dessa aktiviteter. Jämfört med uppger regeringen att antalet exportfrämjande aktiviteter med inriktning mot livsmedel i regi har tredubblats. fortsatte även exporttekniska rådgivning riktad mot livsmedelsföretag. Ett 20-tal livsmedelsföretag fick en egen exportmentor inom ramen för mentorsatsning. 2012/13:NU13) behandlade utskottet ett motionsyrkande som i likhet med motion 2013/14:N273 (M) bl.a. betonade vikten av koordinerade insatser för att fullt ut ta till vara musikexporten. Ett enhälligt utskott framhöll vid det tillfället betydelsen av de kreativa näringarna för den ekonomiska utvecklingen och en positiv Sverigebild. Utskottet kunde glädjande konstatera att den svenska musikbranschen är på tillväxt och avstyrkte yrkandet genom att hänvisa till ett flertal initiativ för att främja musikexporten. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2012/13:NU13). Utskottet behandlade då ett förslag om att ska uppmana regeringen att fortsätta driva frågan om att slopa exportförbudet för svenskt snus inom EU. Utskottet framhöll att förbudet mot svenskt snus är inkonsekvent då ett antal andra hälsovådliga produkter kan röra sig fritt på den inre marknaden men avstyrkte förslaget med motiveringen att regeringen redan verkar med den inriktning som efterfrågades i motionen. I en reservation (MP, V) avstyrktes även förslaget, men med motiveringen att det faktum att andra hälsovådliga produkter får röra sig fritt på den inre marknaden inte är ett argument för att släppa ut ytterligare hälsovådliga produkter på EU:s inre marknad. nåddes en överenskommelse mellan och kring ett nytt tobaksdirektiv. Vad gäller det svenska snuset framgår av direktivet att export- och försäljningsförbudet till resten av EU kvarstår. Det svenska undantaget för snus finns kvar och det blir även i fortsättningen upp till att avgöra vilka smaker och tillsatser som ska vara tillåtna. Debatt och omröstning om det nya direktivet förväntas ske i . Regeringen har tidigare i en faktapromemoria (2012/13:FPM51) framhållit att den anser att en enhetlig och ansvarsfull reglering som omfattar alla tobaksprodukter, där alla produkter bedöms utifrån samma kriterier, bör eftersträvas. Regeringen har beklagat att vissa tobaksprodukter enligt förslaget till nytt tobaksdirektiv ska fortsätta att särregleras. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under rubrikerna EU:s inre marknad, Exportfrämjande och hållbart företagande, Exportfrämjande och hållbar utveckling och Övrigt om exportfrämjande. I motion 2013/14:N424 (S) föreslås att bör tillkännage för regeringen vikten av att se till att medlemsländerna genomför de åtgärder och initiativ som diskuteras på EU-nivå för att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Motionärerna framhåller även vikten av att kommissionen säkerställer att enskilda medlemsländer inte sätter upp nya protektionistiska regler för att skydda sina nationella marknader. Utskottet konstaterar att regeringens syn på detta område väl stämmer överens med motionärernas. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att fortsätta driva på för att skapa en bättre fungerande inre marknad och ser därför inte något skäl till ett riksdagsuttalande enligt det som efterfrågas. Därmed avstyrks det här aktuella motionsyrkandet. Exportfrämjande och hållbart företagande I flera motioner, 2013/14:U203 (V), 2013/14:U316 (MP), 2013/14:MJ304 (MP), läggs det fram förslag som rör svenskt exportfrämjande och hållbart företagande. 2012/13:NU13) avstyrkte utskottet ett flertal motionsyrkanden som på olika sätt rörde svenska exportorgan i relation till deras arbete med hållbart företagande. Utskottet vill, liksom då, framhålla att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, hållbart företagande och den av regeringen beslutade politiken för global utveckling måste genomsyra det arbete som utförs av olika exportfrämjande aktörer. Utskottet kan vidare fortfarande konstatera att samtliga exportorgan har regeringens instruktion att arbeta utifrån principer om hållbart företagande och avrapportera sitt arbete till regeringen. Utskottet delar uppfattningen, som kommer till uttryck i de här aktuella motionerna, att det är av stor vikt att aktörer som arbetar med export- och investeringsfrämjande är kunniga och engagerade i dessa frågor och kan bistå företag med konkreta råd och information. Utskottet står dock alltjämt bakom uppfattningen att frågan om hållbart företagande är och även fortsättningsvis bör vara företagsägd och företagsdriven. Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:U203 (V), 2013/14:U316 (MP) och 2013/14:MJ304 (MP) i de delar som här är aktuella. Exportfrämjande och hållbar utveckling I motion 2013/14:U316 (MP) föreslås tillkännagivanden om att låta exportorganen främja företag som arbetar med lösningar för hållbara städer samt om att genomföra en översyn av hur det statliga exportstödet och utvecklingssamarbetet kan riktas mot förnybar energi. Som framgår av föregående avsnitt förekommer satsningar inom Miljöteknikstrategin för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi samt insatser för hållbart stadsbyggande. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att klimat- och miljöhänsyn ingår i de internationella konventioner och bestämmelser som reglerar hållbart företagande. Utskottet vill framhålla att frågor som rör hållbara städer samt förnybar energi är viktiga frågor. Utskottet ser dock inget skäl till riksdagsuttalanden i enlighet med vad motionärerna förordar. Med det sagda avstyrks den nämnda motionen i de berörda delarna. Utskottet har här att ta ställning till motioner som rör förslag om särskilda exportfrämjande insatser för vissa branscher, bättre kompetensutnyttjande för att främja handeln, ökade möjligheter till exportkrediter för små företag, samt exportförbudet mot snus. Som framgår i det föregående avsnittet har utskottet tidigare enhälligt avstyrkt liknande förslag som de här aktuella i motionerna 2013/14:N267 (M) om att se över möjligheterna för svensk bärindustri att möta en ökad framtida efterfrågan på svenska bär från utlandet och 2013/14:N273 (M) om en översyn av möjligheterna att förbättra den svenska musikexportens förutsättningar. Utskottet ser ingen anledning att ompröva sitt ställningstagande i dessa frågor. Därmed avstyrks de båda nämnda motionerna. I motion 2013/14:N327 (KD) framhålls att det behövs ytterligare åtgärder för att ta till vara den internationella kompetens som finns i , för att på så vis bistå i att expandera landets handelsrelationer. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om projektet . Som redovisats i avsnittet Vissa kompletterande uppgifter är det övergripande målet med projektet att tillvarata utlandsfödda företagares unika kunskaper om marknader i deras tidigare hemländer och därigenom öka svenska företags internationaliseringsförmåga, konkurrensförmåga och svensk tillväxt. Därmed ser utskottet, som delar motionärens uppfattning att det är viktigt att ta till vara denna kompetens, inte något skäl för ett riksdagsuttalande enligt det som föreslås i motionen, som med detta avstyrks. Med anledning av vad som sägs i motion 2013/14:N381 (M) om ökade möjligheter till exportkrediter för små företag vill utskottet anföra följande. Utskottet noterar att det i regleringsbrevet för avseende fastställs att nämnden ska fortsätta satsa på att nå ut till små och medelstora företag samt arbeta aktivt med att bredda sin kundbas. Vidare konstaterar utskottet att genom en förstudie har inlett en granskning av . I granskningen ingår bl.a. att titta på nämndens arbete med att bredda kundbasen bland små och medelstora företag. Utskottet delar uppfattningen att det är särskilt viktigt att stödja små och medelstora företag i exportfrämjandet men ser mot bakgrund av det sagda ingen anledning till ett riksdagsuttalande enligt det som föreslås i den nämnda motionen som därmed avstyrks. Som framgår i det föregående avsnittet har utskottet återkommande behandlat motioner som rör exportförbudet för snus. Här framgår även de olika partiernas principiella inställning i frågan som alltjämt står fast. Utskottet konstaterar att en överenskommelse har nåtts kring ett nytt tobaksdirektiv och att frågan därmed, oavsett inställning i sak, inte längre har samma aktualitet. Med detta avstyrks motion 2013/14:N401 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rättvis handel. Utskottet framhåller att utvecklingsperspektivet är och även framöver bör vara av särskild betydelse för svenska prioriteringar inom handelspolitiken, men ser inget behov av ett riksdagsuttalande. avslår även motionsyrkanden som rör handel och läkemedel, handel och jämställdhet samt handel och hållbar utveckling med hänvisning till tidigare ställningstaganden. Vidare avslår ett motionsyrkande som rör bl.a. öppenheten inom . avslår dessutom motionsyrkanden om handel, hållbart företagande och rättvisemärkning. Utskottet hänvisar bl.a. till olika insatser som görs och ser inget behov av ett riksdagsuttalande. Därtill avslår övriga motionsyrkanden om internationell handel, däribland förslag som rör handelsavtalens utformning, import och försäljning av jätteräkor samt miljöteknik till utvecklingsländer. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (MP, V), 10 (SD), 11 (S, MP, V), 12 (MP), 13 (V), 14 (MP), 15 (S, MP, V), 16 (S, MP, V) och 17 (MP, V). I kommittémotion 2013/14:N424 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om det som anförs i motionen om globalisering (yrkande 1). I motionen betonas fördelarna med en öppen handel. Motionärerna anför bl.a. att en öppen handel bidrar till en ökad tillväxt, inte minst för utvecklingsländerna, och förbättrar möjligheterna att bekämpa fattigdomen. Vidare förordas ett tillkännagivande om multilaterala samarbeten (yrkande 2). Motionärerna framhåller bl.a. vikten av att regeringen är drivande för att förhandlingarna inom WTO ska återupptas, framför allt i syfte att förbättra utvecklingsländernas möjligheter att delta i handeln på världsmarknaden. Öppenheten inom WTO behöver även enligt det som sägs i motionen förbättras. I motionen föreslås även ett tillkännagivande om att verka för att EU inrättar en ombudsman till stöd för utvecklingsländer som vill exportera till EU (yrkande 3). Motionärerna efterfrågar vidare en utvärdering av . Detta eftersom avtalet har kritiserats för att i första hand passa de rika ländernas behov (yrkande 4). Motionärerna menar också att bör verka för att AVS-länderna inför ett skydd för immateriella rättigheter i nivå med . I motionen förordas även ett tillkännagivande om rättvis handel (yrkande 5). Med rättvis handel avses handel som stärker mindre producenters och små jordägares ekonomiska ställning för att de inte ska marginaliseras i världsekonomin. Den rättvisa handeln bör enligt motionärerna fortsätta främjas inom EU-samarbetet. I detta arbete framhåller motionärerna rättvisemärkningen som ett viktigt verktyg. Slutligen föreslås ett tillkännagivande om socialt hållbart företagande i en global värld (yrkande 14). Motionärerna konstaterar att EU delar ut till företag som ansöker om och uppfyller kriterierna för EU-stöd. För att företag ska få EU-stöd finns en rad formella föreskrifter men inga tydliga och konkreta krav på att de sökande ska presentera en plan för socialt ansvarstagande. Genom ett uttalande bör därför uppmana regeringen att driva på för förändringar i den riktningen. Fördelarna med en öppen handel betonas även i kommittémotion 2013/14:U303 av m.fl. (S). Liksom i motion 2013/14:N424 (S) konstateras dock att det alltjämt är världens rikaste länder som handlar mest med varandra. Motionärerna menar därför att det är viktigt att stödja länder i fattiga delar av världen att öka sin handel med varandra. Motionärerna förespråkar en tydlig frihandelspolitik som är kopplad till goda arbetsvillkor och understryker vikten av att driva frågor om mänskliga rättigheter i arbetslivet (yrkande 27). Vidare framhålls att den industrialiserade världen inte får missgynna utvecklingsländer genom importtullar och exportstöd till den egna industrin eller jordbruket. Enligt motionärerna förlorar utvecklingsländerna på grund av handelsbarriärer. Särskilt viktigt menar de att det är att jordbrukssubventioner på tobak och alkoholvaror omgående avskaffas (yrkande 30). I motion 2013/14:N397 av m.fl. (S) understryks behovet av rättvisa globala handelsavtal, något motionärerna menar saknas . Motionärerna riktar kritik mot EU:s jordbrukspolitik och jordbruksavtalet som de menar ger EU och stora möjligheter att stödja sina egna bönder på bekostnad av många småbönder i andra delar av världen. Enligt motionärerna måste den öka ansträngningarna för att förändra EU:s position vad gäller globala handelsavtal till en mer frihandelsvänlig position samt med ökad kraft driva på en verklig förändring av i syfte att hjälpa till att utveckla utsatta länders marknader. I partimotion 2013/14:U316 av m.fl. (MP) framhålls att det krävs en revidering av . Fattiga länder måste ges rätten att producera, köpa och sälja mediciner som räddar liv. bör därför genom ett uttalande uppmana regeringen att verka för att lösa problemet kring begränsningarna med den s.k. tvångslicensieringen så att även de fattigaste utvecklingsländerna kan säkerställa en god tillgång till läkemedel (yrkande 16). Vidare bör även miljöteknik ges samma undantag som livsbesparande mediciner har fått genom . För att utvecklingsländer både ska klara av att bromsa sina egna utsläpp av växthusgaser och utvecklas utan att belasta miljön behöver de tillgång till modern miljöteknik. bör uppmana regeringen att verka för detta i internationella klimatförhandlingar (yrkande 17). Motionärerna vill även, utan närmare motivering, att tillkännager för regeringen att det ska vara stränga kriterier för import av såväl fast som flytande bioenergi till EU (yrkande 41). I motionen framhålls vidare att måste verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal också ska vara förenliga med gällande internationell rätt om mänskliga, sociala och arbetsmässiga rättigheter och säkerställer att miljöhänsyn tas. Detta bör genom ett uttalande tillkännage för regeringen (yrkande 59). Vidare betonas vikten av att regelverk för handel utformas på ett sådant vis att de inte förvärrar situationen för fattiga, eller minskar det politiska handelsutrymmet för utvecklingsländernas regeringar att självständigt utforma och driva sina utvecklingsstrategier. Motionärerna anser att ska verka för att gynna utvecklingsländernas situation på vår marknad och på världsmarknaden, och om att utvecklingsländerna måste ges möjlighet att skydda lokala näringsgrenar (yrkande 60). Slutligen framhålls att det behövs en översyn av samstämmigheten mellan målen för jämställdhetspolitik och handelspolitik. bör verka för att EU ska bistå utvecklingsländerna med att utveckla kapaciteten att utforma, förhandla fram och genomföra handelspolitik som främjar en jämnt könsfördelad ekonomisk utveckling. Motionärerna föreslår att genom ett uttalande tillkännager för regeringen att genusbudgetering som standardverktyg i handelspolitiken kan vara ytterligare en strategi för att bidra till jämställdhet (yrkande 62). I motion 2013/14:N391 av (KD) betonas vikten av att samstämmighetspelaren inom politik för global utveckling (PGU), som även är övergripande på EU-nivå, genomsyrar handelspolitiken så att handeln kan verka utvecklingsfrämjande. bör därför arbeta för att EU genomför en översyn av jordbrukstullar riktade mot utvecklingsländer som kan tänkas bryta mot EU:s åtaganden enligt samstämmighetspolitiken (yrkande 1). Vidare efterlyser motionären nya och riktade åtgärder till de minst utvecklade länderna, utöver de komparativa handelsfördelar som redan finns som motionären menar främst gynnar medelinkomstkategorin av utvecklingsländer. I motionen betonas även vikten av att inom ramen för frihandelsavtalen driva och trycka på i frågor om demokrati och mänskliga fri- och rättigheter (yrkande 2). Handel och ekonomiskt samarbete kan inte frikopplas från frågor om folkrätt och mänskliga rättigheter, sägs det i partimotion 2013/14:U203 av m.fl. bör därför genom ett uttalande uppmana regeringen att inom ramen för EU verka för att kommande associerings- och handelsavtal ska villkoras med respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten (yrkande 4). I partimotion 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) framhålls att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna bör ges samma undantag inom som livsbesparande mediciner har fått. Därigenom skulle tekniköverföring gynnas och utvecklingsländer få råd med den modernaste och miljövänligaste tekniken. Genom ett uttalande bör uppmana regeringen att verka för detta i internationella klimatförhandlingar (yrkande 14). I kommittémotion 2013/14:U235 av m.fl. framhålls att bör motsätta sig höjda tullar mot samt verka för att EU visar en större lyhördhet för dessa stater inom ramen för förhandlingarna om framtida . Vidare bör inom EU verka för att handelsavtal med , och (AVS-länderna) tar sin utgångspunkt i millenniemålen och en samstämmig utvecklingspolitik (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) konstateras att jätteräkindustrin leder till att stora områden i , där dessa räkor odlas, drabbas av negativa miljömässiga och sociala effekter. Lokalbefolkningen drivs ofta bort och de betydelsefulla mangroveträsken försvinner. bör därför, enligt motionärerna, verka för ett förbud mot import och försäljning av jätteräkor (yrkande 11). Förhandlingar i WTO och den s.k. Doharundan bröt samman och har det länge varit ett låst förhandlingsläge. Doharundan omfattar ett stort antal frågor, vilket också har varit en bidragande orsak till att man inte kommit framåt i förhandlingarna, eftersom Doharundan bygger på en allomfattande överenskommelse där alla delar ingår. För att komma vidare i förhandlingarna beslöt man inför WTO:s nionde ministermöte på den 3–att i stället förhandla om ett s.k. minipaket där tre frågor lyftes fram: förenklade handelsprocedurer, jordbruksfrågor och utvecklingsfrågor. Den nytillträdde generaldirektören för WTO, , inledde förhandlingarna inför . Generaldirektörens uttalade målsättning var att det skulle finnas ett färdigt paket att lägga fram på . före Balimötet tvingades dock konstatera att detta inte skulle kunna ske och ett avtal kunde först nås efter ytterligare förhandlingar på . Uppgörelsen på innehåller tre huvuddelar: ett avtal om förenklade handelsprocedurer, jordbruksfrågor samt ett antal utvecklingsfrågor.