bet · H201UU7 · 2014-11-19 00:00:00 — Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:249 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. En följdmotion (SD) har väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att godkänner associeringsavtalet och avslår motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Omförhandling av associeringsavtalet, punkt 2 (SD) Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, punkt 1 (SD) Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2013/14:249 och avslår motion 2014/15:50 av m.fl. (SD) yrkande 1. 2014/15:50 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M), (S), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:249 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Unionens relationer med har fördjupats . fattade beslut om förhandlingsmandat för Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal mellan och . , efter anslutning till (), inledde EU och även förhandlingar om ett djupgående och omfattande frihandelsområde att utgöra en integrerad del av avtalet. Förhandlingarna slutfördes och paraferades texten till avtalet. De politiska delarna av avtalet undertecknades . Återstoden av avtalet undertecknades i samband med Europeiska rådets möte då även motsvarande avtal med och undertecknades. ratificerades avtalet av och (Verkhovna ). Vid ett möte i mellan EU, och träffades en överenskommelse om att skjuta upp den provisoriska tillämpningen av avtalet till . är ett blandat avtal, dvs. både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med . Det träder i kraft i efter den dag då det sista ratificerings- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. I avvaktan på att avtalet träder i kraft kan avtalet komma att tillämpas provisoriskt inom ramen för kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Utskottet har fortlöpande följt utvecklingen i via föredragningar inför rådet för utrikesfrågor och särskilda föredragningar vid utskottets sammanträden, . En följdmotion (SD) har väckts med anledning av propositionen. är en del av en ny generation associeringsavtal med länderna i EU:s östliga partnerskap och ersätter det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet. Avtalet är omfattande och innebär upprättande av ett frihandelsområde. syftar till att främja politisk associering och ekonomisk integration grundad i de gemensamma värderingar som EU bygger på. Avtalet är inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer. Det utgör också en reformagenda för hur landets lagstiftning ska anpassas till EU:s normer och standarder. Till avtalet hör en särskild uppsättning principer som betecknas som väsentliga delar: respekt för mänskliga fri- och rättigheter i enlighet med relevanta internationella instrument, respekt för rättsstatsprincipen, respekt för suveränitet och territoriell integritet, okränkbarhet och oberoende samt motverkande av spridning av massförstörelsevapen. En överträdelse av någon av dessa principer kan motivera ett tillfälligt upphävande av samtliga rättigheter och skyldigheter enligt avtalet. Andra principer som betonas är vikten av om en fri marknadsekonomi, god samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, bekämpning av olika former av gränsöverskridande brottslighet och terrorism, främjande av hållbar utveckling samt verkningsfull multilateralism. Vidare har avtalet som mål att skapa förutsättningar för utökade ekonomiska förbindelser och att stödja ansträngningar att slutföra omställningen till en fungerande marknadsekonomi. Ett djupgående och omfattande frihandelsområde upprättas, vilket möjliggör för att gradvis integreras i EU:s inre marknad som landet åtar sig att anpassa sin lagstiftning till EU:s på en rad områden. Avtalet väntas leda till utveckling av handel och investeringar mellan partnerna och till ökad konkurrens. Avtalet består av sju avdelningar: 1) Allmänna principer, 2) Politisk dialog och reform, politisk associering, samarbete och konvergens inom området för utrikes- och säkerhetspolitik, 3) Rättvisa, frihet och säkerhet, 4) Handel, 5) Ekonomiskt samarbete och sektorssamarbete, 6) Finansiellt samarbete med bestämmelser om bedrägeribekämpning 7) Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser. De första delarna (artiklarna 1–3) tar upp avtalets mål och förutsättningar samt allmänna principer. I avtalets övriga delar återfinns bestämmelser om politisk dialog och samarbete (artiklarna 4–13), handel (artiklarna 25–336), ekonomiskt samarbete och sektorsamarbete (artiklarna 337–452), finansiellt samarbete (artiklarna 453–459) samt institutionella bestämmelser samt slutbestämmelser (artiklarna 460–486). Till avtalet hör 44 bilagor samt tre protokoll. har alltsedan självständigheten från haft en brokig väg mot demokrati och marknadsekonomi. Omvandlingen av ekonomi till marknadsekonomi har försvårats av starka ekonomiska särintressen, en omfattande korruption och en svag ställning för demokrati och mänskliga rättigheter. I samband med att den dåvarande presidenten beslutade att inte skriva under associeringsavtalet med utbröt kraftiga demonstrationer i , men även på andra håll i landet. Efter att den s.k. lett till ett maktskifte, så undertecknade nya ledare den politiska delen av associationsavtalet med . Återstående delar av avtalet undertecknades . ökade emellertid spänningarna på stegvis, med demonstrationer och övertagande av lokala och regionala maktstrukturer av pro-ryska aktivister. I en grundlagsstridig folkomröstning om Krims status, som fördömts av såväl EU som , sade en stor majoritet av invånarna ja till att ansluta halvön till varpå det lokala parlamentet utropade som självständigt och bad om att få uppgå i . Därefter utbröt oroligheter även i landets östra delar. Som svar på militära aggression, folkomröstningen och den ryska olagliga annekteringen har EU i likhet med infört riktade sanktioner mot ett antal personer på och i . Landets ekonomi präglas av ett stort beroende av de europeiska och ryska marknaderna. Efter ett antal svåra år förbättrades den ekonomiska tillväxten och levnadsförhållandena i . Den positiva trenden bröts i och med den globala krisen , som slog mycket hårt mot landet. Det senaste årets politiska oroligheter och de mycket spända relationerna med , utgör svåra hinder för reformarbetet och har bidragit till en försämrad ekonomisk situation. Kostnaderna för konflikten i östra är stora. Importen växer snabbare än exporten, vilket ger ett växande underskott i både handels- och bytesbalansen. Handeln med EU utgör dock ett undantag. Prognosen är att ekonomin kommer att krympa ännu mer. I ljuset av den allvarliga ekonomiska situationen har () beslutat om ett tvåårigt reformprogram för landet, med en sammanlagd volym på 17,1 miljarder USD. får vidare finansiellt stöd från och , men det största samarbetsprogrammet står EU för. Trots den djupa krisen i landet, som orsakats av ett auktoritärt styre, korruption och annektering av , så tar sig landet nu an utmaningen med att integreras med EU och bygga upp ett starkare civilsamhälle. Europeiska unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i på initiativ av och . Syftet med partnerskapet är att främja partnerländernas politiska associering och ekonomiska integrering med EU. Samarbetet, liksom EU:s ekonomiska stöd, är tydligt kopplat till respektive lands reformframsteg. Närmandet till EU är således en viktig drivkraft för reformprocessen i . EU stöder även genom EU:s grannskapsinstrument (, ), för perioden –2020. Syftet med är att främja fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt i hela regionen genom att stödja politiska och ekonomiska reformer. Ett avtal om viseringsförenkling mellan och trädde i kraft och man för en dialog om viseringsfrihet som ett långsiktigt mål. EU är största handelspartner. ökade handeln med . uppgick den totala handeln mellan och till . Importen från bestod främst av jordbruksprodukter, järn och stål, och bränsle- och gruvindustriprodukter. Exporten från EU bestod främst av maskiner och transportutrustning, kemikalier samt jordbruksprodukter. relationer med är goda och har utvecklats mycket . Besöksutbytet har likaså utvecklats positivt och 2008 genomfördes ett statsbesök till . Handeln mellan våra länder har successivt ökat och utgör en potentiellt växande marknad för svenskt näringsliv. Omkring 150 svenska företag är aktiva i landet och har tillhört de ledande investerarna i . export till uppgick till 2013 och bestod till stor del av verkstadsprodukter. import från uppgick till 2013 och utgjordes främst av råvaror och bränslen, verkstadsprodukter, kemikalier och möbler. närmande till EU, främst inom ramen för EU:s östliga partnerskap, är centralt när det gäller relationer med . reformsamarbete med inleddes . Samarbetet styrs av en resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020 som syftar till att bidra till landets EU-närmande. Stödet till förväntas uppgå till , vilket gör till den tredje största bilaterala givaren till . Fokus för samarbetet ligger på tre områden: 1) Demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, 2) Naturresurser och miljö, och 3) Marknadsutveckling. I propositionen föreslås att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. I propositionen redogör regeringen i huvudsak för utvecklingen i , och relationer med landet, associeringsavtalets innehåll och skälen för regeringens förslag. Avtalet med tillhörande protokoll bifogas i en bilaga till propositionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan och avslår motion 2014/15:50 (SD). I kommittémotion 2014/15:50 av m.fl. yrkandena 1 och 2 anser att ska dels avslå propositionen, dels tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör omförhandla associeringsavtalet med så att endast de delar som rör handelslättnader behålls, och de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. Utskottet välkomnar associeringsavtalet mellan och som är en del av en ny generation associeringsavtal med länderna i EU:s östliga partnerskap och utgör en långsiktig plattform för framtida förbindelser mellan och . Utskottet konstaterar att avtalet innehåller bindande bestämmelser och utvecklar det samarbete som tidigare vilat på ett äldre partnerskaps- och samarbetsavtal. Utskottet konstaterar vidare att avtalet syftar till att främja politisk associering och ekonomisk integration grundad i de gemensamma värderingar som EU bygger på. Utskottet välkomnar att principerna om respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med relevanta internationella instrument samt icke-spridning av massförstörelsevapen betecknas som väsentliga delar av avtalet och utgör kärnan i den politiska associering och ekonomiska integrering som avtalet syftar till att främja. Utskottet konstaterar att åtar sig att gradvis anpassa sig till på utpekade områden, vilket kommer att utgöra kärnan i fortsatta reformprocess. Utskottet välkomnar att avtalet täcker en rad samarbetsområden som stöder centrala reformer, ekonomisk återhämtning, tillväxt, god samhällsstyrning och ett brett sektoriellt samarbete inom exempelvis energi, transport, miljö, folkhälsa, konsumentskydd, utbildning, ungdomsfrågor och kultur. Utskottet konstaterar att avtalet bidrar till ett utökat samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken med fokus på regionala frågor, nedrustning, icke-spridningsfrågor, konfliktförebyggande och krishantering. Vidare noterar utskottet att avtalet på det rättsliga området omfattar bl. a. samarbete kring migrationsfrågor, bekämpning av penningtvätt och terrorism. Utskottet välkomnar vidare att avtalet innebär att ett djupgående och omfattande frihandelsområde upprättas. ekonomiska integration med EU kommer att utgöra en stark drivkraft för landets ekonomiska tillväxt. Frihandelsområdet kommer att skapa affärsmöjligheter i såväl EU som och kommer att främja en verklig ekonomisk modernisering och integration med EU. Vidare konstaterar utskottet att avtalet är en viktig politisk signal om den stora vikt EU och fäster vid en demokratisk och hållbar utveckling i . Utskottet anser att det är angeläget att genom associeringsavtalet bekräfta EU:s stöd till en demokratisk och hållbar utveckling i mot bakgrund av de utmaningar som regionen står inför samt att främja en positiv utveckling i landet. Utskottet delar regeringens sammantagna bedömning att avtalet bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Därmed avslår utskottet motion 2014/15:50. Omförhandling av associeringsavtalet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:50 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det är uppfattning att regeringen, inom EU, bör initi-era en omförhandling av associeringsavtalet med i syfte att de delar av avtalet som rör handelslättnader behålls och de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: ser med djup oro på hur EU utvecklas till att bli en allt mer överstatlig politisk union. För varje steg unionen tar mot fördjupad integration och geografisk utvidgning, tar också ett steg mot ett större demokratiskt underskott, ökad byråkrati, minskad medborgerlig insyn och urvattnad politisk legitimitet. Långsiktigt hotar denna utveckling de europeiska folkens rätt till självstyre och kulturella överlevnad. Vi motsätter oss därför den ytterligare utvidgning av EU:s inflytelsesfär som de delar av associeringsavtalet som syftar till politisk harmonisering innebär. Vi anser också att har mycket lång väg att gå innan landets samhällssektorer skulle kunna harmoniseras med övriga på ett realistiskt sätt. Det senare gäller allt från korruptionsbekämpning och ekonomisk utveckling till grundläggande territoriell integritet. måste vi även se associeringsavtalet med både i ljuset av oron kring intensifierade intresseanspråk i sina närområden och i ljuset av den potential som har när det kommer till ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. ställer sig positiva till att regeringen godkänner de handelslättnader som enligt associeringsavtalet ska upprättas med . Vi ställer oss också positiva till de regelverksstandarder och övervaknings-, sanktions- och tvistlösningsmekanismer som av nödvändighet tillkommer. Vi hade dock inte velat att regeringen godkänner de delar av avtalet som rör övrig politisk integration och harmonisering. I synnerhet anser vi att regeringen inte bör godkänna att ska upprätta en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik med Europeiska unionen. Vi vill därför att regeringen i ett senare skede omförhandlar associeringsavtalet med så att endast de delar som rör handelslättnader behålls och de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. På detta sätt värnar vi ett med starka, självständiga stater och med respekt för den politiska suveräniteten, som vi underlättar för mellanstatligt samarbete för att även värna handel och fredliga relationer samt samverkan i stora övergripande frågor. Med vad som ovan anförts avstår vi från att reservera oss mot utskottets förslag att godkänna associeringsavtalet med eftersom vi anser att de delar av associeringsavtalet som rör handelslättnader kan och bör godkännas medan regeringen bör få i uppdrag att inom EU initiera en omförhandling av de delar av associeringsavtalet som rör politisk harmonisering. Förteckning över behandlade förslag 2013/14:249 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (avsnitt 8). 2014/15:50 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör omförhandla associeringsavtalet med , så att endast de delar som berör handelslättnader behålls, och så att de delar som rör övrig politisk harmonisering slopas.