bet · H101SoU10 · 2014-03-05 00:00:00 — Det framkommer uppgifter som gör gällande att svenskar inte har råd att betala patientavgifterna eller den medicin som de behöver. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör utreda möjligheterna för svenskar bosatta i att slippa betala högre avgifter för sjukvård, tandvård och mediciner än asylsökande, och därefter återkomma till med ett sådant förslag. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vård för asylsökande och papperslösa, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So235 av m.fl. (V) yrkande 1. Asylsökandes och papperslösas rätt till vård regleras i lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. samt lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd. Lagarna ger endast asylsökande och papperslösa barn rätt till full sjukvård i . Sjukvård för asylsökande och papperslösa vuxna ges endast för s.k. akuta tillstånd och vård som inte kan anstå. För att ska leva upp till sina internationella åtaganden måste asylsökande och papperslösa ges rätt till full sjukvård på samma villkor som alla andra i , dvs. rätt till behandling även för icke akuta sjukdomstillstånd. För att värna allas rätt till vård oavsett legal status och för att understryka den medicinska etikens grundläggande principer menar jag att asylsökande och papperslösa ska omfattas av den allmänna hälso- och sjukvården samt tandvården. Regeringen bör återkomma med förslag om att asylsökande och papperslösa ska få full hälso- och sjukvård och tandvård inom ramen för det befintliga hälso- och sjukvårdssystemet och tandvårdssystemet på samma villkor som övriga bosatta i . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förlossningsvård, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12 samt 2013/14:So388 av m.fl. (FP) och 2013/14:So667 av (SD). Den svenska förlossningsvården är fantastisk. Med basen i barnmorskan och den kompetens som finns i denna yrkeskår har den svenska förlossningsvården varit världsledande. Genom att bejaka friska och naturliga förlossningar är det få länder i världen som uppnår samma goda resultat som den svenska förlossningsvården. Det är alarmerande att det blir allt vanligare med rapporter från barnmorskor runt om i landet som menar att de inte längre klarar av att sköta sitt jobb, att de oroar sig för patientsäkerheten och att de inte orkar arbeta under de arbetsvillkor som råder . Förlossningsupplevelsen har en livslång betydelse. Den påverkar kvinnans framtida hälsa, föräldraskapet och relationen mellan kvinnan och hennes partner. Mot denna bakgrund anser jag att det bör fastställas ett nationellt mål för den svenska förlossningsvården om att ha en barnmorska per aktiv förlossning. För att nå dit krävs det flera olika åtgärder, och situationen ser olika ut över landet. Jag anser att bör få i uppdrag att kartlägga situationen på förlossningsavdelningarna runt om i landet och komma med konkreta förslag på vad som behöver göras för att nå målet om att ha en barnmorska per aktiv förlossning. Regeringen bör få i uppdrag att fastställa nationella mål för den svenska förlossningsvården samt ge det uppdrag som beskrivits ovan. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Samarbetet med brukar- och patientorganisationer, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkandena 20 och 21. Jag anser att all vård utvecklas genom ett nära samarbete med brukar- och patientorganisationer. Ett sådant arbete bör därför formaliseras för att fungera. Jag anser också att kontinuerlig brukarrevision är central för utvecklingen av kvaliteten i verksamheten. Personer med egna erfarenheter av vissa sjukdomstillstånd eller av funktionsnedsättning bör anställas för att delta i utvecklingen av vården ur ett patient- och brukarperspektiv. Regeringen bör återkomma till med förslag i dessa delar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Lekterapi, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So357 av (KD) yrkandena 1 och 2. Lekterapi finns på sjukhus som har barnkliniker. För ett barn kan sjukhusmiljön vara mycket skrämmande och enformig. Stimulanserna är få. Därför är lekterapin, med möjlighet till lek och fantasi, så viktig. Omfattningen och utbudet av lekterapi varierar mellan de olika landstingen och över landet. Omfattningen bör därför kartläggas. Även den öppna vården, både bvc och vårdcentraler, kan upplevas som skrämmande för ett barn. En lekterapeut skulle kunna utbilda både föräldrar och sköterskor i hur man hanterar rädsla för sprutor och hur man lirkar i ett barn medicin. För barns och ungas trygghet är lekterapeuter och lekterapi av avgörande betydelse. Regeringen bör återkomma till med förslag i dessa delar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Cancersjukvård, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 17. En av de stora utmaningarna för sjukvården är bekämpandet av cancersjukdomar. Den nationella cancerstrategin tillkom för att få en nationell, långsiktig och målmedveten strategi för att cancervården ska behålla och förbättra sina resultat. bildades regionala cancercentrum (RCC) på sex ställen, med uppdrag att förverkliga målen i den nationella cancerstrategin. Från ett patientperspektiv anser vi att det är ett grundläggande krav att cancervård och behandling är jämlik och optimal så att alla har samma rättigheter och möjligheter till vård och omsorg oberoende av landstings- eller regiontillhörighet. Mot denna bakgrund anser vi att det är dags att ta nästa steg, att utveckla kvaliteten och fördjupa samordningen och den nationella styrningen. De områden och frågor som vi anser måste prioriteras i ett sådant arbete är bl.a. nationella och regionala vårdprogram, vårdens ersättningssystem, rehabilitering, stöd till närstående, kontaktsjuksköterskor, kliniska studier, utbildning av patologer samt att det genomförs en nationell nivåstrukturering inom den svenska cancersjukvården. Regeringen bör återkomma till med ett förslag i dessa delar. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Sällsynta diagnoser, punkt 13 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U315 av m.fl. (C, FP, KD, MP) yrkande 5 och 2013/14:So434 av (S) yrkandena 1–4. Det finns goda förutsättningar för ett fördjupat nordiskt samarbete inom en rad välfärdsområden som t.ex. hälso- och sjukvård. Välfärdscenter presenterade 2010 en rapport som handlar om att starta ett projekt om sällsynta diagnoser. Vi anser att arbetet med små och sällsynta diagnosgrupper bör bli föremål för en fördjupad nordisk samverkan. Regeringen bör få i uppdrag att ta initiativ till ett sådant samarbete. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientsäkerhet och kvalitet i vården, punkt 15 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:So235 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 22. Kvalitetsregistren är en unik tillgång för hälso- och sjukvården, men de är också viktiga för medicinsk forskning, kliniska prövningar och industriell utveckling. har kvalitetsregistren använts i relativt liten grad för klinisk forskning, men de forskningsresultat som har tagits fram har varit livsviktiga för patienterna. I den översyn av kvalitetsregistren som har gjorts bedöms att den vetenskapliga produktionen från kvalitetsregistren kan öka med 5–10 gånger. Den översyn av kvalitetsregistren som gjordes 2010 pekar på att det bl.a. behövs en mer effektiv datainsamling till registren och en starkare nationell styrning av infrastrukturen. finns problem med att vissa uppgifter dubbelregistreras i journalsystemen och kvalitetsregistren, vilket kan lösas genom att integrera strukturerade kvalitetsregister och nuvarande journalsystem. För att tiden ska räcka till är det viktigt att man inte behöver mäta allt utan kan koncentrera sig på att mäta rätt saker. Mot denna bakgrund konstaterar vi att det behövs ett nationellt stöd och en organiserad samverkan mellan staten, sjukvårdshuvudmännen, forskningen och industrin för att alla register ska få tillräcklig finansiering och kvalitet, göras öppna och tillgängliga och användas i forskningssammanhang. Staten har ett huvudansvar för att denna utveckling kommer till stånd. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientsäkerhet och kvalitet i vården, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:So235 av m.fl. (V) yrkande 2. Kvalitetsregistren är en unik tillgång för hälso- och sjukvården, men de är också viktiga för medicinsk forskning, kliniska prövningar och industriell utveckling. har kvalitetsregistren använts i relativt liten grad för klinisk forskning, men de forskningsresultat som har tagits fram har varit livsviktiga för patienterna. I den översyn av kvalitetsregistren som har gjorts bedöms att den vetenskapliga produktionen från kvalitetsregistren kan öka med 5–10 gånger. Den översyn av kvalitetsregistren som gjordes 2010 pekar på att det bl.a. behövs en mer effektiv datainsamling till registren och en starkare nationell styrning av infrastrukturen. finns problem med att vissa uppgifter dubbelregistreras i journalsystemen och kvalitetsregistren, vilket kan lösas genom att integrera strukturerade kvalitetsregister och nuvarande journalsystem. För att tiden ska räcka till är det viktigt att man inte behöver mäta allt utan kan koncentrera sig på att mäta rätt saker. Mot denna bakgrund konstaterar jag att det behövs ett nationellt stöd och en organiserad samverkan mellan staten, sjukvårdshuvudmännen, forskningen och industrin för att alla register ska få tillräcklig finansiering och kvalitet, göras öppna och tillgängliga och användas i forskningssammanhang. Staten har ett huvudansvar för att denna utveckling kommer till stånd. Jag anser också att riskanalyser i vården är ett eftersatt område. Genom att göra systematiska riskanalyser där också brukare, patienter och deras organisationer är involverade kan mycket förändras och förbättras i vården. Det gäller både bemötandefrågor och att i så hög grad som möjligt ha vårdflöden där risker för felbehandling etc. minimeras. I vissa fall krävs mer resurser, åtminstone initialt för att göra noggranna analyser, men när vården utformas så att den fungerar på bästa möjliga sätt är det också möjligt att resurser kan frigöras. Regeringen bör återkomma till med förslag på dessa områden. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientsäkerhet och kvalitet i vården, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So235 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 7. Jag konstaterar att lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd inte innehåller någon begränsning av skyldigheterna för dem som arbetar inom hälso- och sjukvården att lämna uppgifter till polisen om papperslösa som befinner sig på en vårdinrättning. Detta trots att det av förarbetena till lagen framgår att man på ett sjukhus bör kunna bekräfta en förfrågan från polis eller åklagare om en person finns på ett sjukhus. Jag delar remissinstansernas oro för att papperslösa inte ska våga söka vård och menar därför att uppgiftsskyldigheten för hälso- och sjukvårdspersonal bör ändras. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om en ändring av patientsäkerhetslagen som klargör att hälso- och sjukvårdspersonal inte är skyldig att lämna uppgifter om papperslösa till polis och åklagare. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientdatalagen och it i vården, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 12 och 2013/14:So416 av (S), 2013/14:So500 av (S) och 2013/14:So595 av (M). Journaler som görs på BVC bör enligt min mening kunna följa med barnet till elevhälsovården när barnet börjar skolan. Journalanteckningarna handlar om ett barns utveckling. Om inte elevhälsovården kan ta del av dessa har man mindre möjlighet att fånga upp barn i särskilt behov av uppmärksamhet och stöd. Såväl psykisk, psykosocial och fysisk utveckling är angelägen för skolhälsovården att känna till, men jag anser också att hälsoperspektivet som är bredare bör vara inriktningen för en förbättrad helhetssyn. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om hälsojournaler som följer barnet, hur detta kan ske med ett tydligt barnperspektiv och på ett säkert sätt. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämlik sjukvård, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:So450 av (M), 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 17 i denna del, 2013/14:So626 av Finn och (båda M), 2013/14:So635 av (KD) och 2013/14:So654 av (M) i denna del. För mig är frågan om jämställd och jämlik hälsa och vård överordnad. Rätten till bästa möjliga hälsa måste gälla alla oberoende av kön, ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och funktionsnedsättning. Jag anser att det behövs aktiva åtgärder för en jämlik sjukvård för människor med funktionsnedsättning. Regeringen bör återkomma med förslag för att förbättra situationen för människor med funktionsnedsättning. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämlik sjukvård, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 17 i denna del och 2013/14:So450 av (M), 2013/14:So626 av Finn och (båda M), 2013/14:So635 av (KD) och 2013/14:So654 av (M) i denna del. Jag konstaterar att det finns stora skillnader i både hälsa och tillgång till vård i . De skillnader i hälsa som finns hos befolkningen speglas även i vilken vård man får. Klasstillhörigheten kan vara avgörande för vilken behandling och medicinering man får i vården. Dödligheten i olika sjukdomar kan variera kraftigt beroende på utbildnings- och inkomstnivå. För mig är frågan om jämställd och jämlik hälsa och vård överordnad. Rätten till bästa möjliga hälsa måste gälla alla oberoende av kön, ålder, klass, etnisk tillhörighet, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och funktionsnedsättning. Den hbt-strategi som regeringen nu tagit fram är ett steg i rätt riktning när det gäller vård på lika villkor oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Jag anser emellertid att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att alla ska ha tillgång till vård på lika villkor. Det behövs även aktiva åtgärder när det gäller människor med funktionsnedsättning. Regeringen bör återkomma med förslag om att förbättra situationen för människor med funktionsnedsättning och hur vård ska garanteras på lika villkor för hbtq-personer över hela landet. Regeringen bör också ge i uppdrag att kartlägga äldre hbtq-personers situation i mötet med hälso- och sjukvården. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Insatser mot psykisk ohälsa, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So233 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 5, 10, 15–17, 22, 23 och 30–32. Psykisk ohälsa är ett stort och ökande problem i vårt samhälle. Det behövs studier och mer forskning på området för att få bättre kunskap om, och stöd för, vilka behandlingsmetoder och insatser som ger bäst resultat. Enligt min mening behöver landsting och kommuner utveckla rutiner för uppföljning av insatser för att se till att stödet blir verksamt i praktiken. Vidare bör man tydliggöra kommuners och landstings ansvar för att samordna stöd och kontakter för individer med psykisk ohälsa. Jag anser även att regeringen bör utreda förslag om familjeombud som kan fungera som familjens samordnande kontaktperson gentemot myndigheter, vården och skolan och som kan koordinera processen. När det gäller barn och ungdomars psykiska ohälsa, är det viktigt att BUP avlastas och att första linje-nivån måste fungera bättre. Det är också viktigt att första linjen inte släpper kontakten med en ung människa som mår dåligt innan hen fått kontakt med den specialiserade nivån. Det behövs även regelbundna uppföljningar av den psykiska och psykosociala hälsan hos eleverna. Vidare bör regeringen återkomma till med förslag som gör det möjligt för personer att få stödsamtal eller terapeutisk kontakt utan föräldrars tillstånd. Det är även viktigt med bättre omhändertagande och brukarstöd och att det ska vara möjligt att byta kontaktperson, läkare eller behandlare. Vidare är det viktigt att föräldrar eller den enskilde själv ska kunna ha synpunkter på vilken vårdenhet och var i landet de vårdas. Det är även viktigt att det finns mottagningar för unga vuxna, gärna upp till . För att förbättra kunskapen om psykisk ohälsa, behövs det en parlamentariskt sammansatt framtidskommission som samlar olika professioner. Vidare bör den nationella kompletteras med ett uppdrag om kunskap och attityder beträffande barns och ungas psykiska ohälsa. Slutligen anser jag att regeringen bör analysera det arbete som gjorts inom Kommuner och Landsting för att förbättra och samordna insatser för att främja psykisk hälsa och för att effektivt möta och behandla psykisk ohälsa hos barn och unga. Därefter bör regeringen återkomma med förslag på en permanent, statligt stödd struktur som på lokal nivå ska kunna ge stöd för implementerings- och utvecklingsarbete för främjande av barns och ungas psykiska hälsa, och välfungerande insatser vid psykisk ohälsa. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Insatser mot psykisk ohälsa, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 15 och 2013/14:So233 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 5, 10, 16, 17, 22, 23 och 30–32. På BUP finns inte möjlighet att ge stödsamtal till en ung människa utan att föräldrarna ger sitt tillstånd. Det är inte möjligt för den som är . Många unga drar sig för att beskriva sina svårigheter för föräldrarna, och söker därför helt enkelt inte hjälp alls. Svårigheterna kan därför i stället tillta. Enligt min mening bör regeringen återkomma med förslag som gör det möjligt för personer att få stödsamtal eller terapeutisk kontakt utan föräldrars tillstånd. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So282 av och (båda MP) och 2013/14:So339 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:So563 av m.fl. (S) yrkande 2. Köerna för att få göra en neuropsykiatrisk utredning är långa. får personer som söker för utredning om neuropsykiatrisk diagnos inte ens stå i kön eftersom de inte uppfyller landstingens egna kriterier för utredning. Enligt min mening bör det införas en utredningsgaranti som säkerställer att patienterna får genomgå en utredning vid misstanke om adhd eller någon annan neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta. Vidare vittnar många om att man måste vara helt drogfri för att få göra utredning. Man utsätts även för slentrianmässiga drogtester för att få läkemedelsbehandling, trots att misstanke om missbruk saknas. uteblir stödet hos Arbetsförmedlingen, , vården och skolan, vilket innebär stora onödiga kostnader. Det bör tydliggöras att drogtestning endast får ske i fall då misstanke om missbruk finns. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta. Slutligen bör regeringen uppdra åt t.ex. att ta fram en nationell handlingsplan för unga med neuropsykiatrisk nedsättning med fokus på stöd i vardagen. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, punkt 20 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So339 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:So282 av och (båda MP), 2013/14:So339 av och (båda MP) yrkande 1 och 2013/14:So563 av m.fl. (S) yrkande 2. Många vittnar om att man måste vara helt drogfri för att få göra utredning. Man utsätts även för slentrianmässiga drogtester för att få läkemedelsbehandling, trots att misstanke om missbruk saknas. uteblir stödet hos Arbetsförmedlingen, , vården och skolan, vilket innebär stora onödiga kostnader. Det bör tydliggöras att drogtestning endast får ske i fall då misstanke om missbruk finns. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vård och behandling av personer med självskadebeteende, punkt 21 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 19 och 20 samt 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 19 och 20 samt 2013/14:So429 av (S). Flickor och unga kvinnor med självskadebeteende som den vanliga psykiatriska vården anser sig inte kunna behandla förs ibland över till rättspsykiatrin där de hamnar på samma avdelningar som personer, oftast män, som är dömda eller misstänkta för brottsliga handlingar och inte sällan grova våldsbrott. Enligt vår mening står denna vård i strid mot såväl det allmänna rättsmedvetandet som mänskliga rättigheter och . Det bör införas ett uttryckligt förbud mot att placera personer som varken är dömda eller misstänkta för brottsliga handlingar vid rättspsykiatriska avdelningar och kliniker. Regeringen bör återkomma till med ett förslag i denna riktning.