bet · H201UU5 · 2014-11-18 00:00:00 — Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:251 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan och en motion med anknytning till propositionen. Utskottet föreslår att godkänner associeringsavtalet och avslår motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Omförhandling av associeringsavtalet, punkt 2 (SD) Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan godkänner mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2013/14:251 och avslår motion 2014/15:51 av m.fl. (SD) yrkande 1. 2014/15:51 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M), (S), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2013/14:251 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. fattade rådet beslut om att ge Europeiska kommissionen mandat att inleda förhandlingar om ett nytt omfattande och långtgående associeringsavtal inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsområde mellan EU, dess medlemsstater och . slutförde EU och förhandlingarna om associeringsavtalet, och förhandlingarna om frihandelsområdet slutfördes . Vid toppmötet för det östliga partnerskapet i paraferades associeringsavtalet. Avtalet undertecknades i samband med Europeiska rådets möte . är ett blandat avtal, dvs. både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med . Det träder i kraft i efter den dag då det sista ratificerings- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. Avtalet ersätter det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet. I avvaktan på att avtalet träder i kraft kommer delar av det fr.o.m. att tillämpas provisoriskt mellan och , inom ramen för kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Utskottet delar regeringens bedömning att associeringsavtalet med bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . En motion (SD) har väckts med anledning av propositionen. med är en del av en ny generation associeringsavtal mellan EU och staterna i EU:s östliga partnerskap. Avtalet utgör en långsiktig plattform för framtida förbindelser mellan EU, dess medlemsstater och . Avtalet är ett blandat avtal, dvs. både EU och dess medlemsstater är avtalsparters tillsammans med . Avtalet är inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer. Syftet med avtalet är att främja politisk associering och ekonomisk integration mellan avtalspartnerna. består av sju avdelningar: Avtalets mål och allmänna principer. Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området. Frihet, säkerhet och rättvisa. Handel och handelsrelaterade frågor. Ekonomiskt samarbete och andra samarbetsområden. Finansiellt stöd samt bestämmelser om bedrägeribekämpning och kontroll. Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser. Därtill innehåller avtalet 34 bilagor och 4 protokoll som bl.a. specificerar den EU-lagstiftning som åtar sig att anpassa sin nationella lagstiftning till och tidsramarna för den anpassning som ska göras. Genom associeringsavtalet upprättas ett djupgående och omfattande frihandelsområde som möjliggör en gradvis integrering för i EU:s inre marknad. åtar sig att anpassa den nationella lagstiftningen till EU:s lagstiftning på en rad områden som listas i avtalet. Enligt avtalet kan fortsätta utveckla sina handelsrelationer även med handelspartner utanför EU. Till avtalet hör också en särskild uppsättning principer som betecknas som väsentliga delar av avtalet. Dessa principer är respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med relevanta internationella instrument, och motverkande av spridning av massförstörelsevapen. En överträdelse av dessa principer kan enligt avtalet motivera ett tillfälligt upphävande av samtliga rättigheter och skyldigheter. I avsnitten nämns även principerna om en fri marknadsekonomi, hållbar utveckling, effektiv multilateralism, respekt för principen om god samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, respekt för suveränitet, territoriell integritet och gränsernas okränkbarhet samt bekämpning av olika former av gränsöverskridande organiserad brottslighet och terrorism. Parterna åtar sig också att genomföra sina skyldigheter enligt internationella fördrag och överenskommelser i de fall som avtalet nämner. Eftersom avtalet är inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer utgör det också en reformagenda för . Reformagendan bygger på omfattande program vars syfte är att anpassa georgisk lagstiftning till EU:s standard och normer. De stater som har bilaterala samarbeten med uppmuntras att anpassa sitt arbete till, och inrikta sitt bistånd på, reformagendans genomförande. EU:s bistånd till kommer att vara kopplat till reformagendan. inrikespolitik och ekonomi har präglats av instabilitet sedan landet blev självständigt 1991. Politisk maktfullkomlighet, åtal mot oppositionella, politiskt kontrollerade medier, korruption och ett politiserat rättssystem är några exempel på sådant som påverkat händelseutvecklingen. Kriget mot i utbrytarprovinserna 2008 fick både politiska och ekonomiska konsekvenser. Den pågående krisen i påverkar . Parlamentsvalet och presidentvalet anses markera en förändring i georgisk politik eftersom den maktväxling som valresultatet ledde till skedde under fredliga former. första fredliga maktväxling sedan landets självständighet bedöms vara ett steg mot demokratisk konsolidering. och andra internationella observatörer bedömde både parlaments- och presidentvalet som demokratiska. Landets demokratiska institutioner är i behov av fortsatt utveckling. Landets konstitution och lagstiftning utgör god grund för demokrati, men institu-tionerna och dess aktörer respekterar inte alltid de spelregler som återfinns i landets konstitution och lagstiftning. Genom reformer som syftat till ökad transparens och minskad möjlighet till politiskt inflytande i rättsprocesser har landet tagit steg mot ett oberoende rättssystem. Landet gör vissa framsteg i kampen mot korruption. Bland annat har åtgärder mot korruption inom domstolsväsendet visat goda resultat, men det kvarstår fortfarande mycket arbete för att förebygga, upptäcka och bekämpa korruptionen som finns utbredd inom landets institutioner. konstitution och övriga lagstiftning ger ett förhållandevis starkt skydd åt yttrande- och mediefrihet, men en rad internationella observatörer vittnar om att dessa friheter inte fullt ut respekteras. Medieklimatet har förbättrats , men medierna anses fortfarande ha problem med bristande transparens, ansvarsutkrävande och politiskt inflytande. Den globala finansiella krisen i kombination med kriget mellan och fick negativa konsekvenser för den georgiska ekonomin. tog sig dock landet ur krisen, och tillväxten ökade 2010 och 2011. har tillväxttakten återigen mattats av något. import växer snabbare än exporten, vilket ger ett växande underskott i både handels- och bytesbalansen. var tidigare främsta handelspartner, men efter det ryska handelsembargot mot georgiska varor 2006 sjönk exporten till den ryska marknaden markant. Exporten återupptogs delvis efter att och gradvis normaliserat sina handelsrelationer. viktigaste handelspartner är EU, och . relationer med bedöms vara goda, och länderna har ett intensivt besöksutbyte. hade en samarbetsstrategi för utvecklingssamarbetet med 2010–2013. styrs reformsamarbete med av en resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020. Det primära syftet med strategin är att bidra till landets EU-närmanden. Stödet till förväntas uppgå till ca , vilket innebär att är en av de största bilaterala givarna till . har haft ett parlamentariskt utvecklingssamarbete med . Utvecklingssamarbetet pågår till . Inom ramen för utvecklingssamarbetet har ett tätt besöksutbyte genomförts. Utrikesminister besökte ett flertal gånger under sin ämbetstid, senast under en rundresa till , och till . Handelsförbindelserna mellan och har utökats . Det finns intresse hos svenskt näringsliv för , och bl.a. svenska telekomföretag finns etablerade i landet. Den svenska importen uppgick till och utgjordes till stor del av vin och verkstadsprodukter. Den svenska exporten uppgick till och utgjordes till stor del av verkstadsprodukter. EU-närmanden är en betydande drivkraft för reformprocessen i landet. EU och har fördjupat sitt samarbete , inte minst inom ramen för det östliga partnerskapet som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Inom ramen för det östliga partnerskapet har samarbetet formats mellan partnerskapsländerna å ena sidan, och EU och dess medlemsstater å andra sidan. Syftet med partnerskapet är att främja partnerländernas politiska associering och ekonomiska integrering med EU. Detta sker bl.a. genom anpassning och harmonisering till inom olika områden och genom uppbyggnad av demokratiska och väl fungerande institutioner. Respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundläggande i det östliga partnerskapet. Principen om ”mer för mer” har tydlig koppling till partnerskapet och EU:s ekonomiska stöd till . EU stöder även utveckling genom EU:s grannskapsinstrument (, ) för perioden –2020. Syftet med är att främja fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt i hela regionen genom att stödja politiska och ekonomiska reformer i de 16 stater som omfattas av instrumentet, däribland . trädde ett avtal i kraft om viseringsförenkling mellan och , och en dialog förs nu mellan parterna där viseringsfrihet är det långsiktiga målet. Handelsflödet mellan och ökade . uppgick den totala handeln mellan och till . Importen från till EU bestod huvudsakligen av bränsle- och gruvindustriprodukter samt jordbruksprodukter. Exporten från EU till bestod främst av bränsle, maskiner och transportutrustning. I propositionen föreslås att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. I propositionen redogör regeringen bl.a. för den ekonomiska utvecklingen i , och EU:s kontakter med landet, associeringsförslagets innehåll och skälen för regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan och avslår motion 2014/15:51 (SD). I kommittémotion 2014/15:51 av m.fl. (SD) yrkar dels att avslår propositionen och dels att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör omförhandla associeringsavtalet med , så att endast de delar som rör handelslättnader behålls, och så att de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. Utskottet konstaterar att associeringsavtalet med är en del av en ny generation associeringsavtal med staterna i EU:s östliga partnerskap och utgör en långsiktig plattform för framtida förbindelser mellan och . Utskottet noterar att avtalet innehåller bindande bestämmelser och utvecklar samarbetet, som tidigare vilat på ett äldre partnerskaps- och samarbetsavtal. Utskottet konstaterar att avtalet är omfattande och innebär upprättandet av ett frihandelsområde. Vidare noterar utskottet att avtalet täcker en rad samarbetsområden såsom stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning, tillväxt, samhällsstyrning och sektorssamarbete inom exempelvis energi, transport, miljö, folkhälsa, konsumentskydd, utbildning, ungdomsfrågor och kultur. Att de gemensamma värderingar som EU bygger på – demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, rättsstatsprincipen – utgör kärnan i den politiska associering och ekonomiska integration som avtalet syftar till att främja välkomnas av utskottet. Utskottet konstaterar att hållbar utveckling och marknadsekonomi lyfts fram som viktiga principer i avtalet. Vidare noterar utskottet att samarbetet utökas inom utrikes- och säkerhetspolitik med fokus på regionala frågor, nedrustning, icke-spridningsfrågor, konfliktförebyggande och krishantering. Utskottet noterar också att avtalet på det rättsliga området bl.a. omfattar samarbete kring migrationsfrågor, bekämpning av penningtvätt och terrorism. Utskottet välkomnar att avtalet syftar till att påskynda fördjupningen av de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan och EU samt att gradvis integrera ekonomiskt med EU:s inre marknad på valda områden, framför allt genom inrättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde. Utskottet noterar att associeringsavtalet också innebär en överenskommelse om ett brett sektoriellt samarbete. Vidare konstaterar utskottet att åtar sig att gradvis anpassa sig till på de utpekade områdena. Utskottet noterar att denna anpassning kommer att utgöra kärnan i fortsatta reformprocess och modernisering och kommer att stå i centrum för det fortsatta samarbetet mellan och . Utskottet bedömer att ekonomiska integration med EU kommer att utgöra en drivkraft för landets ekonomiska tillväxt. Enligt utskottet är associeringsavtalet en viktig politisk signal om den stora vikt EU och fäster vid en demokratisk och hållbar utveckling i . Utskottet anser att associeringsavtalet bekräftar EU:s stöd för och främjar en positiv utveckling i landet mot bakgrund av de utmaningar som regionen står inför och de externa ekonomiska påtryckningar som flera av länderna i Östliga partnerskapet har utsatts för. Utskottet delar regeringens bedömning att avtalet bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Med vad som har anförts ovan tillstyrker utskottet att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan och avstyrker motion 2014/15:51. Omförhandling av associeringsavtalet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:51 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det är uppfattning att regeringen, inom EU, bör initiera en omförhandling av associeringsavtalet med i syfte att de delar av avtalet som rör handelslättnader behålls och att de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: ser med djup oro på hur EU utvecklas till att bli en allt mer överstatlig politisk union. För varje steg unionen tar mot fördjupad integration och geografisk utvidgning, tar också ett steg mot ett större demokratiskt underskott, ökad byråkrati, minskad medborgerlig insyn och urvattnad politisk legitimitet. Långsiktigt hotar denna utveckling de europeiska folkens rätt till självstyre och kulturella överlevnad. Vi motsätter oss därför den ytterligare utvidgning av EU:s inflytelsesfär som de delar av associeringsavtalet som syftar till politisk harmonisering innebär. Vi anser också att har mycket lång väg att gå innan deras samhällssektorer på ett realistiskt sätt skulle kunna harmoniseras med övriga . Det senare gäller allt ifrån korruptionsbekämpning och ekonomisk utveckling, till grundläggande territoriell integritet. måste vi även se associeringsavtalet med både i ljuset av oron kring intensifierade intresseanspråk i sina närområden och i ljuset av den potential som har när det kommer till ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. ställer sig positiva till att regeringen godkänner de handelslättnader som enligt associeringsavtalet ska upprättas med . Vi ställer oss också positiva till de regelverksstandarder och övervaknings-, sanktions- och tvistlösningsmekanismer som av nödvändighet tillkommer. Vi hade dock inte velat att regeringen godkänner de delar av avtalet som rör övrig politisk integration och harmonisering. I synnerhet anser vi att regeringen inte bör godkänna att ska upprätta en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik med Europeiska unionen. Vi vill därför att regeringen i ett senare skede omförhandlar associeringsavtalet med så att endast de delar som rör handelslättnader behålls och att de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. På detta sätt värnar vi ett med starka, självständiga stater och med respekt för den politiska suveräniteten, som vi underlättar för mellanstatligt samarbete för att även värna handel och fredliga relationer samt samverkan i stora övergripande frågor. Med vad som ovan anförts avstår vi från att reservera oss mot utskottets förslag att godkänna associeringsavtalet med eftersom vi anser att de delar av associeringsavtalet som rör handelslättnader kan och bör godkännas medan regeringen bör få i uppdrag att inom EU initiera en omförhandling av de delar av associeringsavtalet som rör politisk harmonisering. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:251 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan: godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (avsnitt 8). 2014/15:51 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör omförhandla associeringsavtalet med , så att endast de delar som rör handelslättnader behålls, och så att de delar som rör övrig politisk harmonisering slopas. När riksdag debatterar associeringsavtal mellan EU och samarbetsstater utanför EU påpekas ofta från riksdagsledamöter att dessa avtal inte alls har någon politisk koppling i syfte att utvidga EU till öststater, som i vissa fall inte ens ligger i . Ändå går det gång på gång att konstatera att dessa så kallade associeringsavtal just är mycket långtgående. Så är också fallet . Avtalen innehåller inte bara ett djupgående frihandelsområde länderna emellan, utan staterna förväntas också anpassa sin lagstiftning till EU på områden som utrikes- och säkerhetspolitik, prissättning av energiprodukter, personuppgiftshantering, invandring och mycket mer. Den bistra sanningen är att länderna genom associeringsavtal ska närma sig EU genom en fördjupad ekonomisk och politisk integration för att senare tilldelas kandidatstatus. Långsiktigt syftar detta naturligtvis ytterst till att utvidga EU så att EU blir ännu större . Det kommer att medföra att EU knyter till sig korrupta länder, länder med inre och/eller yttre konflikter, länder med i vissa fall stora demokratiska problem och länder med svaga eller mycket svaga ekonomier. För varje steg unionen tar mot fördjupad integration och geografisk utvidgning tas också steg mot ett ännu större demokratiskt underskott än det som finns inbyggt i EU-apparaten, med ökad byråkrati, minskad medborgerlig insyn och en ytterligare urvattnad politisk legitimitet. När EU stärker sin makt försvagas de nationella parlamentens makt, vilket medför att väljarna ges ännu mindre inflytande och möjlighet att genom sina folkvalda representanter påverka sin egen framtid. Inte minst leder dock denna utveckling till att den svenska EU-avgiften fortsätter att fördyras. Faktum är nämligen, herr talman, att redan hör till EU:s absolut största nettobidragsgivare och att våra skattebetalare tvingas betala till EU , varav ca 29 miljarder betalas utan att vi får något som helst tillbaka. Faktum är också att bidrag ökar ytterligare för varje nytt fattigt land som ansluter. Bidraget går till en union som redan påverkar majoriteten av alla beslut som fattas i landets fullmäktigeförsamlingar. Det är också en union som påverkar av regeringens egen politik. När därför ombeds att godkänna associeringsavtal för tre öststater - varav ett av länderna rent geografiskt till och med befinner sig i sydvästra , nordöst om - ska man alltså ha i åtanke att detta i förlängningen inte minst kommer att få effekter för såväl de svenska skattebetalarna som den svenska demokratin. Faktum är nämligen att samtliga av dessa tre länder är väldigt underutvecklade ekonomiskt. Det största av dessa länder, , har också det högsta produktionsvärdet men även en befolkning motsvarande nästan en tiondel av hela EU:s befolkning. Därmed skulle en EU-anslutning av detta land, vilket också är tydligt uttalade ambition, medföra att EU:s samlade bnp påtagligt sänks, då landets produktionsvärde inte ens motsvarar av produktion per capita. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemen-skapen och deras medlemsstater och , Republiken samt motsätter sig därför en ytterligare utvidgning av EU, och vi motsätter oss den utvidgning av EU:s inflytelsesfär som delar av associeringsavtalen innebär. , och har helt enkelt en alldeles för lång väg att gå innan dessa länders samhällssektorer på ett realistiskt sätt ska kunna harmoniseras med övriga . Det senare gäller alltifrån korruptionsbekämpning och ekonomisk utveckling till grundläggande territoriell integritet. Enligt den allmänt erkända organisationen korruptionsindex klassas som det tredje minst korruptionsbehäftade landet i hela världen. Vi ser dock en helt annan bild när vi tittar på de här länderna. , , och placerar sig tillsammans med som de fem minst korrupta länderna enligt detta index, men enligt samma mätning hamnar långt ned på listan - på plats 55, bredvid länder som och . intar den föga smickrande platsen 102, och intar den rent katastrofala platsen 144. De två senare länderna hamnar således till och med längre ned på listan än länder som och . Det kan helt enkelt inte anses seriöst att mena att detta är länder som är redo att närma sig en union med medlemsstater som vår egen. Däremot anser vi i att vi kan upprätta frihandelsavtal med dessa länder för att genom ett utbyte på lika villkor låta såväl EU:s som dessa länders ekonomier utvecklas. Samarbeten byggda på en verklig samsyn, ett ekonomiskt utbyte och handel har genom historien byggt och starkt. Det är någonting helt annat än att i förlängningen knyta till sig dessa länder som medlemsländer i Europeiska unionen. Jag yrkar därför bifall till reservationer i samtliga tre betänkanden. debatterar vi associeringsavtal mellan och , Republiken samt . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i samtliga tre betänkanden och avslag på reservationerna i desamma. Associeringsavtalen är en typ av avtal som slutits mellan å ena sidan Europeiska unionen och å andra sidan länder på västra . Avtalen omfattar ekonomiskt och finansiellt stöd och samarbete, politisk dialog, anpassning till EU:s lagstiftning, frihandel samt samarbete inom andra politikområden. Av länderna på västra har , och slutfört sina förhandlingar med EU:s medlemsstater. EU har utlovat medlemskap till samtliga länder på västra på . Kosovo, som deklarerade unilateral självständighet från , är det enda land på västra som inte har inlett förhandlingarna.