bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Samråd skedde även i nämnden inför allmänna rådet och i denna fråga. bekräftade EU:s avsikt att, om länderna uppfyllde villkoren, ingå associationsavtal inklusive avtal om fördjupade frihandelsområden med , och . Beredskapen att hålla dörren till EU öppen för i form av ett associeringsavtal var föremål för diskussion i nämnden . Händelseutvecklingen i har fortsatt att vara i fokus. Nämnden har vid ett stort antal sammanträden diskuterat den eskalerande humanitära katastrofen inom landet och de regionala effekterna av konflikten, såsom flyktingsituationen i . Syrienfrågan har också varit föremål för skriftliga samråd vid ett flertal tillfällen, ofta med för nämnden att yttra sig. I fråga om har en majoritet i nämnden stått bakom regeringens ståndpunkt. Utskottet anser att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred samt att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till fred, säkerhet och utveckling i vårt eget närområde och globalt. Utskottet konstaterar att EU-samarbetet intar en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra. Hot om fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra stater och organisationer. Utskottet konstaterar att diskussionen om ett nytt strategiskt ramverk för EU:s samlade externa relationer har fortsatt med ökad intensitet . I slutsatserna från gavs ett uppdrag till den höga representanten att i samarbete med kommissionen undersöka hur omvärldsförändringarna påverkar EU:s roll och rapportera till rådet efter konsultationer med medlemsstaterna. Utskottet delar regeringens uppfattning att nya förutsättningar i EU och i omvärlden motiverar att unionen utarbetar en global strategi som stöd för EU:s samlade externa relationer. Utskottet välkomnar att , vid diskussionen om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, betonade vikten av att EU agerar samstämmigt med alla sina instrument. Det är också positivt att rådet underströk betydelsen av EU:s partnerskap med andra aktörer, såväl globala som transatlantiska och regionala, på det säkerhetspolitiska området. för praktiskt stöd till FN inom ramen för internationell krishantering har fortsatt att implementeras , bl.a. inom ramen för EU:s insats utanför . Ett effektivt samarbete mellan EU och Nato är också av stor betydelse för internationell krishantering. Behovet av ett nära samarbete är särskilt viktigt i områden där både Nato och EU är närvarande med fredsfrämjande personal, t.ex. i och Kosovo. Utskottet noterar också att samarbetet med regionala afrikanska organisationer har fortsatt och spelar en framträdande roll i EU:s arbete för att stärka fred och säkerhet i . I och med resolution 65/276 av , som reglerar EU:s deltagande i FN, formaliserades EU:s status i FN. Utskottet välkomnar att EU , med aktiv svensk medverkan, spelat en viktig roll i FN:s arbete. Utskottet välkomnar särskilt EU:s insatser vad gäller genomförandet av resolutionerna m.fl. om kvinnor i väpnade konflikter, utveckling av FN:s fredsfrämjande kapacitet och främjande av mänskliga rättigheter. Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning i sitt yttrande till försvarsutskottet (bet. 2011/12:UU4y) med anledning av regeringens proposition Nordisk stridsgrupp 2015 (prop. 2011/12:84, bet. 2011/12:FöU8). Utskottet anförde då att medverkan och ledarskap i EU:s stridsgrupper innebär att tar ansvar för freden och säkerheten i och utanför vårt närområde. Stridsgruppens snabbinsatsförmåga bidrar till EU:s möjligheter att hantera kriser och stärker EU som global utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Utskottet förutsätter att även i fortsättningen kommer att informeras kontinuerligt om stridsgruppens utveckling och användning. Det är utskottets uppfattning att EU:s militära och civila krishanteringskapacitet, där stridsgruppen kompletterar unionens diplomatiska, ekonomiska och biståndspolitiska verktyg, bidrar till FN:s och det övriga internationella samfundets förmåga att agera snabbt och effektivt vid svåra humanitära kriser såväl i EU:s närområde som på mer avlägsna platser. Det är enligt utskottet angeläget att EU:s stridsgrupper vid behov även kan ställas till FN:s förfogande om FN så efterfrågar. Utskottet noterar att Europeiska utrikestjänsten som ett led i att stärka EU:s roll inom medling i konflikter har börjat bygga upp en egen förmåga att stödja sådana insatser. och föreslog 2010 att man som ett komplement till Europeiska utrikestjänsten, skulle upprätta ett europeiskt fredsinstitut som en oberoende institution med en privilegierad relation till EU. undertecknade grundarna institutets stadga och verksamheten planeras starta . , , , , , och är grundarländer och institutet kommer ha sitt säte i . Tanken är att institutet ska finansieras tillsammans med andra internationella intressenter och ägna sig åt medling och informell dialog till stöd för internationell fred och säkerhet. Utskottet välkomnar initiativet och vill understryka vikten av ett nära samarbete med EU:s institutioner för att genom effektiv användning av samtliga instrument som står till unionens förfogande öka möjligheterna att förebygga väpnade konflikter för att skydda civilbefolkningen och minimera humanitärt lidande. Utskottet vill också betona vikten av att arbetet med att genomföra och handlingsplan för bekämpning av illegal spridning av små och lätta vapen fortskrider. Utskottet konstaterar att EU är en global utvecklingsaktör som tillsammans med medlemsstaterna står för mer än hälften av världens totala utvecklingsbistånd. Utskottet konstaterar att biståndet från EU och dess medlemsstater ökade med ca enligt preliminära siffror från kommissionen. Som andel av bruttonationalinkomsten (BNI) har biståndet dock inte ökat utan ligger kvar på . Det är bara fyra av EU:s medlemsstater som når upp till EU:s biståndsmål på av BNI: , , och . Utskottet har under en följd av år i sina budgetbetänkanden poängterat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att EU och dess medlemsstater måste förverkliga sina åtaganden om utvecklingsfinansiering som gjorts vid ett flertal tillfällen. Utskottet vidhåller detta. Det är viktigt att framhålla att EU även har ett antal andra instrument än bistånd till sitt förfogande och arbetar med andra politikområden som bör bidra till global utveckling. Artikel 208 i Lissabonfördraget anger att utvecklingsmålen ska beaktas vid beslut inom EU:s olika politikområden som kan påverka utvecklingsländer. Utskottet välkomnar de rådsslutsatser om samstämmighetspolitiken som antogs och som betonar vikten av resultatuppföljning och bättre samordning inom de olika EU-institutionerna för att bättre uppnå politikens mål. Utskottet konstaterar att ramen för EU:s samarbete österut utgörs av det östliga partnerskapet, som har tillkommit på polsk-svenskt initiativ. Genom partnerskapet har EU:s politik gentemot de östliga grannländerna stärkts. Utskottet välkomnar att associeringsavtal med och kunde signeras i samband med toppmötet i . Den dåvarande ukrainske presidenten valde i sista stund att inte underteckna ett associationsavtal med EU, vilket ledde till starka protester i . Utskottet ser med oro på den ryska aggressionen på i som utgör ett flagrant brott mot folkrätten. gränser får inte ändras med makt och tvång. Utskottet vill lyfta fram Europeiska rådets slutsatser som bl.a. i starka ordalag fördömde den olagliga annekteringen av och Sevastopol till och inte erkände den olagliga folkomröstningen i . Slutsatserna välkomnar den ukrainska regeringens åtagande att säkerställa att de statliga strukturerna är representativa och inkluderande och återspeglar regional mångfald för att garantera att personer som tillhör nationella minoriteter åtnjuter fullständigt skydd för sina rättigheter. har också åtagit sig att genomföra konstitutionella reformer och att utreda alla våldshandlingar och kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt bekämpa extremism. Utskottet välkomnar att EU och undertecknade de politiska delarna i associeringsavtalet och att EU och dess medlemsstater förbundit sig att underteckna återstoden av associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet, som tillsammans med de politiska bestämmelserna utgör ett enda instrument. Vidare välkomnar utskottet att EU har utvidgat den lista på personer från som är föremål för viseringsförbud och frysning av tillgångar. Utskottet välkomnar det gemensamma uttalandet av , , och efter mötet i , men beklagar att de överenskommelser som gjordes inte verkar ha lett till en stabilisering av läget i . Utskottet instämmer i den höga representantens uttalande efter mötet att konstruktiva diskussioner om lösningar och åtgärder är den bästa vägen ur den pågående krisen. Händelseutvecklingen är oroande och utrikesutskottet följer utvecklingen noga. Utskottet noterar att Europeiska unionen med anledning av händelserna i har beslutat att ställa in nästa toppmöte mellan och och att medlemsstaterna inte kommer att hålla några bilaterala reguljära toppmöten. Förhandlingarna om anslutning till och utveckling () och det internationella energiorganet (IEA) har också ställts in. Enligt utskottets uppfattning har utvecklingen i gått i en auktoritär riktning, och utvecklingen är oroande vad gäller pressfrihet, demokrati och respekten för mänskliga rättigheter. Inte minst gäller detta den repressiva lagstiftningen vad gäller hbtq-personer. politiska, ekonomiska och handelsrelaterade påtryckningar gentemot partnerländerna i östra grannskapet är inte heller acceptabla. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att EU kan uppvisa en samordnad politik gentemot och att vikten av demokrati och mänskliga rättigheter får en framskjuten plats i EU:s dialog med landet. Utskottet har tidigare konstaterat att utvecklingen i visat att EU:s hittillsvarande stöd till politiska reformer i området har haft begränsad verkan (utl. 2011/12:UU5). Utskottet vill än en gång betona vikten av att EU lär av de misstag som har begåtts och i den fortsatta utvecklingen av samarbetet med i högre grad fokuserar på stöd till demokratisk utveckling. För grannländerna och deras medborgare måste fördelarna med ett fördjupat samarbete bli tydligare. Utskottet vill också återigen betona principen om mer pengar och mer samarbete för mer reformer (more for more). Grannskapspolitiken bör utformas på ett sätt så att medborgarna i grannländerna kan se tydliga exempel på vilka positiva effekter de närmare förbindelserna kan leda till. I sammanhanget välkomnar utskottet att förhandlingar pågår med , och om fördjupade frihandelsavtal. Utskottet vill än en gång understryka att en förutsättning för att EU ska kunna ingå ett fördjupat handelsavtal är att det finns en utveckling mot ökad demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i samarbetslandet. Enligt utskottets bedömning visar händelseutvecklingen i , med dödsdomar mot oppositionella och fängslanden av journalister, att mycket återstår innan dessa krav kan anses uppfyllda. I ledde en politisk kris till en nationell dialog med försök till medling mellan regeringspartierna och oppositionen. resulterade medlingsförsöken i ett enande om en tillfällig samlingsregering under ledning av den nye premiärministern . Denna interimsregering ska styra landet fram till dess att den nya konstitutionen är färdigställd och parlaments- och presidentval kan hållas. planeras att hållas . var det första partnerlandet i regionen som ingick ett associeringsavtal med EU. På basis av associeringsavtalet, vilket trädde i kraft (bet. 1995/96:UU10), finns en handlingsplan med , och landet har gjort stora framsteg i arbetet med att fördjupa den ekonomiska integrationen med EU. En av de prioriterade delarna i handlingsplanen är att stödja en demokratisk och rättssäker utveckling i . EU kommer att förhandla om en ny handlingsplan med en demokratiskt vald regering. Sedan första demokratiskt valda president avsattes i en kupp har den politiska polariseringen och våldet ökat. Utskottet är oroat över utvecklingen i landet och vill understryka vikten av att EU fortsätter att stödja en övergång till demokrati och att unionen betonar att den framtida konstitutionen måste garantera grundläggande maktdelningsprinciper respektive individuella fri- och rättigheter för alla medborgare. De fängslanden av journalister som skett och de kollektiva dödsdomar som utfärdats mot oppositionella är inte acceptabla. Utskottet välkomnar att EU i rådsslutsatser från fördömer bristen på mediefrihet och den bristande rättssäkerheten för oppositionen. Övergångsprocessen i rörde sig inte nämnvärt framåt. Arbetet med att utarbeta en ny konstitution stannade upp, och flera kontroversiella lagar som inte underlättar övergångsprocessen har antagits. Utskottet noterar att EU har påtalat vikten av att en ny konstitution antas som respekterar grundläggande demokratiska värderingar och respekt för individuella fri- och rättigheter för alla medborgare. När det gäller står utskottet fast vid sina tidigare uttalanden (2012/13:UU8) att en politisk lösning som har parternas stöd och som grundas på folkrätten ska eftersträvas. Ansträngningarna att få till en folkomröstning måste fortsätta. Enligt utskottet är det avgörande för en långsiktig lösning av konflikten att västsaharierna får möjlighet att säga sin mening i en folkomröstning. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att uppmärksamma , bl.a. inom EU. Det är väsentligt att berörs regelmässigt i de olika forum som EU inrättat inom ramen för ett fördjupat samarbete med . Utskottet hade en öppen utfrågning om den humanitära situationen i med deltagande av FN:s biträdande generalsekreterare och rödakorskommitténs generalsekreterare . Konflikten i har utvecklats till ett regelrätt inbördeskrig som skördat över 140 000 dödsoffer. Det framgick vid utfrågningen att ca 9,3 miljoner människor nu är i behov av humanitär hjälp med anledning av inbördeskriget. Av dessa befinner sig 3,5 miljoner i områden som är mycket svåra att nå för humanitära insatser. 6,5 miljoner människor är internflyktingar och 2,6 miljoner har flytt landet, framför allt till grannländerna. Det här innebär att av befolkning befinner sig på flykt. Utskottet stöder EU:s rådsslutsatser och uttalanden från den höga representanten som vid upprepade tillfällen har fördömt våldet och uppmanat parterna till en fredlig lösning. Utskottet stöder även de sanktioner som EU infört. Utskottet har utförligt behandlat situationen i i betänkande 2012/13:UU8. EU och dess medlemsstater är tillsammans de största givarna av humanitärt stöd till den syriska befolkningen. har sedan konflikten startade bidragit med . Därtill kommer de stora icke öronmärkta bidrag som ger till FN:s humanitära organ och den internationella rödakorsrörelsen. Utskottet har tidigare framhållit (utl. 2013/14:UU4) att det inte bara är angeläget att EU och medlemsstaterna stöder det humanitära arbetet i regionen utan även att EU:s medlemsstater visar solidaritet genom att ta sitt ansvar så att de personer som kommer till EU och är i behov av internationellt skydd får detta. är en av fyra personer i en syrisk flykting, vilket innebär en enorm belastning på samhällssystemet. Detta visar på vikten av att samtliga EU:s medlemsstater förutom det humanitära stödet även tar ansvar för att i samråd med () ge skydd åt fler syriska flyktingar genom vidarebosättning. är , tillsammans med , det EU-land som tagit emot flest asylsökande som flytt från konflikten i , ca 36 000, och utskottet vill uppmana övriga medlemsstater att ta sitt ansvar i denna fråga. Utskottet delar det synsätt som kommer till uttryck i EU:s rådsslutsatser som antogs och som ligger till grund för EU:s Mellanösternpolitik. Utskottet noterar att fredsförhandlingar mellan palestinier och israeler inleddes . Förhandlingarna fokuserar på de s.k. statusfrågorna: gränser, säkerhet, flyktingar, och vatten/naturresurser. Målsättningen var från början att förhandlingarna skulle avslutas , vilket inte blivit fallet. Utskottet vill understryka vikten av att EU fortsätter att stödja de ansträngningar som görs för att uppnå varaktig fred i och att unionen är beredd att bidra till genomförandet av en framtida överenskommelse. Enligt utskottets uppfattning strider de israeliska bosättningarna på ockuperad palestinsk mark mot internationell rätt. De senaste årens utveckling med ökat antal bosättningar på ockuperat område har fört oss längre bort från en varaktig fred. Utskottet välkomnar att kommissionen publicerade riktlinjer för israeliska entiteters möjligheter att delta i EU:s samarbetsprogram. De klargör att endast israeliska entiteter som är registrerade och bedriver sin verksamhet i inom 1967 års gränser kan bli aktuella för EU-stöd. Det finns inget förbud mot att handla med produkter från bosättningar, men EU och har en skyldighet att se till att de inte ges tullfrihet eller andra tullförmåner under associeringsavtalet mellan och . Utskottet har tidigare uttalat att det är av vikt att svenska konsumenter har möjlighet att avgöra om en produkt från ockuperade områden kommer från en israelisk bosättning eller har palestinskt ursprung. Utskottet vill i övrigt hänvisa till sitt betänkande 2012/13:UU8 där fredsprocessen i behandlas utförligt. I utskottets överväganden skrivs att i utskottet konstaterar att , inte minst genom EU, är djupt engagerat för att bidra till en lösning på den israelisk-palestinska konflikten. antog ministerrådet för utrikesfrågor (FAC) slutsatser som anger ramarna och utgångspunkterna för en fredsöverenskommelse. EU bekräftar i slutsatserna sitt engagemang för en tvåstatslösning och sin övertygelse om att de pågående förändringarna i gör behovet av framsteg i fredsprocessen än mer brådskande. Vidare understryker rådet att förhandlingarna ska utgå års gränser och resultera i en tvåstatslösning med som huvudstad för båda stater. Det slås fast att de israeliska bosättningarna står i strid med internationell rätt och är ett allvarligt hinder för en sådan lösning. En tvåstatslösning kräver enligt slutsatserna också en rättvis och realistisk lösning på flyktingfrågan. Rådet konstaterar att grundläggande rätt till säkerhet måste tryggas och uttrycker sin förfäran över de missilattacker som genomförts från . Slutsatserna fördömer allt våld som har civila som måltavlor. Rådet understryker att båda parter måste avstå från provokativa handlingar. EU stöder kvartettens ansträngningar för att återuppta trovärdiga och resultatinriktade fredsförhandlingar. Utskottet delar i grunden det synsätt som kommer till uttryck i de ovan redovisade rådsslutsatserna och konstaterar att och EU kan fortsätta att bidra till en konstruktiv dialog mellan parterna i . Utskottet konstaterar att Europeiska unionens och grundläggande hållning är att en fullständig fred, i form av ett fredsavtal, måste uppnås på grundval av relevanta resolutioner från , Madridprinciperna, färdplanen, de överenskommelser som parterna tidigare nått och det arabiska fredsinitiativet. Detta är ett grundläggande intresse såväl för parterna i regionen och för EU. En översyn av den europeiska utrikestjänstens organisation och funktion, i enlighet med rådsbeslutet om inrättande av den europeiska utrikestjänsten, genomfördes . Den höga representanten presenterade en översynsrapport om den europeiska utrikestjänsten. Rapporten innehåller 35 rekommendationer om förändringar i utrikestjänstens organisation och funktionssätt. Utskottet vill understryka vikten av att EU har en stark och väl fungerande utrikestjänst och välkomnar därför de åtgärder som vidtas för att effektivisera organisationen och stärka samarbetet mellan den europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna, särskilt mellan EU-delegationerna och medlemsstaternas utlandsmyndigheter. Utskottet konstaterar att en grundläggande princip för det konsulära samarbetet på EU-nivå är att de konsulära frågorna är nationella angelägenheter och att samarbetsformerna följaktligen är mellanstatliga. I beaktande av detta välkomnar utskottet att arbetet fortsätter med att stärka informations- och erfarenhetsutbytet för att utarbeta god praxis och smidiga samarbetsformer mellan medlemsstaterna i det dagliga konsulära arbetet. Ett löpande informationsutbyte sker mellan EU-huvudstäderna om bl.a. reseråd, strandsatta EU-medborgare och möjliga transportvägar ut ur länder som drabbats av kriser. Det senare gäller framför allt konflikterna i , och Sydsudan samt även i samband med stormen på . Enligt artikel 23 i EUF-fördraget har EU-medborgare som befinner sig i ett tredjeland där hennes eller hans eget land saknar representation rätt att söka konsulär hjälp av någon annan EU-medlemsstat som finns representerad i landet, på samma villkor som den statens medborgare. Ett nytt direktiv diskuteras med syfte att förtydliga formerna för hur denna rätt ska tillgodoses. Utskottet vill understryka vikten av att fortsätter att vara en tydlig röst inom EU och internationella forum, såsom (), för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska krafter. Utskottet välkomnar i sammanhanget att EU har fattat beslut om ett mandat för förhandlingarna om ett frihandelsavtal med . Utskottet vill, liksom näringsutskottet i betänkande 2013/14:NU13, understryka vikten av att handelspolitiken medverkar till att värna de mänskliga rättigheterna, stärker respekten för grundläggande arbetsvillkor, inkluderar ett klimat- och miljöperspektiv och prioriterar ett utvecklingsperspektiv. Utskottet noterar att EU:s uttalade målsättning är att integrera klausuler om respekt för mänskliga rättigheter i samtliga associations- och frihandelsavtal. Utskottet delar försvarsutskottets ställningstaganden i yttrande 2013/14:FöU1y. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2013/14:U303 yrkandena 68, 69, 71 och 72, 2013/14:U11 yrkandena 2, 12 och 23, 2013/14:U316 yrkande 48, 2013/14:Sf392 yrkandena 14 och 15, 2013/14:U221 yrkande 7, 2013/14:U203 yrkandena 6 och 10–12 och 2013/14:U12 yrkandena 8 och 10–14. Ekonomiska och finansiella frågor Liksom genomsyrades EU-samarbetet av det besvärliga ekonomiska läget i många medlemsländer. En viss stabilisering kunde dock skönjas , inte minst i euroområdet. De diskussioner om att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen (EMU) som inleddes under föregående år fortsatte också . trädde fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom ekonomiska och monetära unionen, den s.k. finanspakten, i kraft. Detta mellanstatliga fördrag, som etablerades vid sidan av de befintliga , har ratificerats av 25 av EU:s medlemsstater, däribland . har diskussionerna om ekonomisk-politisk samordning kretsat kring fyra områden: samordning i förväg av större ekonomisk-politiska reformer, EMU:s sociala dimension, individuella kontraktsarrangemang gällande reformer samt solidaritetsmekanismer knutna till sådana kontrakt. Diskussionerna om en bankunion fortsatte . antogs förordningarna som skapar en gemensam tillsynsmekanism. Mekanismen innebär att blir ansvarig för tillsynen av bankerna i eurozonen och i övriga medlemsstater som önskar delta. kunde medlemsstaterna nå en uppgörelse om en allmän inriktning inför fortsatta förhandlingar med om nästa beståndsdel i bankunionen, nämligen den gemensamma avvecklingsmekanismen med tillhörande avvecklingsfond för att hantera banker i kris. Rådet beslutade att tillkalla en regeringskonferens för att förhandla fram ett mellanstatligt avtal om avvecklingsfonden. kunde stats- och regeringscheferna nå en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram för perioden –2020. röstade ja till uppgörelsen . Budgetramen innebar att den totala utgiftsvolymen någonsin minskade jämfört med föregående period. Dessutom innebar uppgörelsen en viss modernisering av utgiftsstrukturen med ökat fokus på tillväxtfrämjande åtgärder och mindre resurser till den gemensamma jordbrukspolitiken och det regionalpolitiska stödet.