bet · H101UbU17 · 2014-05-13 00:00:00 — I den nu aktuella propositionen gör regeringen bedömningen att förslaget inte kommer att medföra att antalet lärare och förskollärare som genomgår en introduktionsperiod kommer att öka (prop. 2013/14:220 s. 25). Förslaget medför därför inte heller några ökade kostnader för huvudmännen, enligt regeringen. Kommuner och Landsting gör också bedömningen att förslaget i sig inte medför några ökade kostnader för kommunerna (prop. 2013/14:220 s. 25). Med anledning av att tillkännagav för regeringen att den skulle återkomma med en finansieringsplan för arbetet med legitimationsreformen och en rapport om hur arbetet med reformen fortskrider, överlämnade regeringen skrivelse 2012/13:62 Arbetet med legitimationsreformen avseende lärare och förskollärare till (bet. 2011/12:UbU20, rskr. 2011/12:277). Skrivelsen innehöll en finansieringsplan och en rapport om arbetet med reformen, och lade den till handlingarna med hänvisning till vidtagna och aviserade åtgärder (bet. 2012/13:UbU13, rskr. 2012/13:224). Utskottet vill påminna om att det behandlade ett yrkande från den allmänna motionstiden om en finansieringsplan för lärarlegitimationsreformen och att det då ansåg att yrkandet var tillgodosett genom skrivelse 2012/13:62 (bet. 2013/14:UbU12 s. 68–71). Med hänvisning till den nationella reglering av introduktionsperioden som finns i lag, förordning och föreskrift, till Skolinspektions uppdrag att granska introduktionsperioden och till att behandlade en skrivelse om arbetet med legitimationsreformen (2012/13:62), vilken bl.a. innehöll en finansieringsplan, och då lade skrivelsen till handlingarna, avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub21 (MP) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Introduktionsperioden ett krav för legitimation , punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub20 av m.fl. (S). Vi står inför en nationell lärarkris och det är av största vikt att vi får till en bra start på lärarkarriären för de många nya lärare som måste rekryteras till yrket framöver. Unga, nyutbildade lärare behövs i skolan. Alla elever har enligt skollagen rätt till en likvärdig utbildning. Därför är det ett nationellt intresse att nyutexaminerade lärare och förskollärare får en introduktion där de kan fördjupa sin förståelse och lära sig mer – inte bara visa vad de redan lärt sig och hur väl de kan utföra det. Socialdemokraterna har därför drivit frågan att introduktionsperioden ska vara en grundförutsättning för lärarlegitimation och ett nationellt ansvar. Den osäkerhet som har funnits om introduktionsperioden har varken varit bra för lärarutbildningen, läraryrket eller eleverna. Redan när beslutade om att införa en lärarlegitimation pekade vi på att regeringens förslag var bekymmersamt när det gällde hur introduktionsperioden skulle utformas och genomföras. I praktiken har utformningen inneburit att lärarstudenter har kommit i kläm, och många färdiga studenter har inte fått sin introduktionsperiod. när regeringen så tydligt misslyckats med att garantera alla blivande lärare och förskollärare en introduktionsperiod kan staten inte längre ställa upp introduktionsperioden som krav för legitimation. Vi menar att regeringens nya förslag riskerar att bli tomma ord och att nyutexaminerade lärare och förskollärare också fortsättningsvis löper stor risk att inte få någon introduktionsperiod. Målsättningen bör vara att introduktionsperioden ska vara en grundläggande del av lärarlegitimationsreformen och en nationell garant för att nyutexaminerade lärare får en introduktion som ger dem en bra start på deras lärarkarriär. Regeringen bör därför återkomma till med en plan för hur introduktionsperioden ska kunna bli ett krav för att legitimation ska meddelas nyutexaminerade lärare och förskollärare. Samordning och finansiering av introduktionsperioden, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub21 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Informationen till skolhuvudmännen om vad en introduktionsperiod ska innehålla har varit mycket otydlig och det har inte funnits någon myndighet som har haft ansvar för att se till att det finns platser till alla nyutexaminerade lärare. Denna situation gäller fortfarande och den nu aktuella propositionen innehåller inte några svar på detta. bör därför få i uppdrag att dels utarbeta föreskrifter för ökad kvalitet på introduktionsperioden, dels samordna så att varje nyutexaminerad lärare garanteras en introduktionsperiod. presenterade siffror som visade att endast sex av tio nyutexaminerade lärare hade fått en introduktionsperiod. Det är för få och dessutom krävs det att de nyutexaminerade lärare som får en introduktionsanställning också får tid avsatt för samtal och förberedelser med sin . Även de lärare som blir mentorer behöver få möjlighet att avsätta tid till det. Den ändring som föreslås – att huvudmännens nuvarande skyldighet att ge en anställd lärare eller förskollärare en introduktionsperiod vid begäran ska ersättas med en skyldighet att alltid göra det – kommer inte att ge varje ny lärare en bra introduktion. I praktiken är introduktionsperioden redan ett krav eftersom den är obligatorisk för att få legitimation. De föreslagna ändringarna kommer inte att säkerställa att det finns tillräckligt många mentorer som har tid för sitt mentorsuppdrag. Det krävs en tydligare samordning och tydligare garantier från staten. Skolinspektionens uppdrag att granska hur huvudmännen tillhandahåller nya lärare introduktionsperioden är förknippat med svårigheter eftersom det saknas tillräckliga riktlinjer att utgå från. Dessutom fick myndigheten uppdraget innan den aktuella propositionen om förändringar i frågan beslutades. Därmed är frågorna om garanti och kvalitet när det gäller introduktionsperioden fortfarande obesvarade av regeringen. När det gäller finansieringen var reformen om lärarlegitimation och introduktionsperiod för nya lärare underfinansierad från början. Utredningen föreslog för reformen, men regeringen anslog endast för ändamålet. Regeringen gör återigen bedömningen att det inte krävs mer resurser, trots att kraven nu skärps. Mentorer, nya lärare och skolan får knappast tid och möjlighet att genomföra sitt uppdrag i fortsättningen heller. Regeringen har ett ansvar för att de reformer som presenteras också har förutsättningar att genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Jag har tidigare yrkat på en finansieringsplan för lärarlegitimationen och introduktionsperioden, som också fick stöd av . Det kravet har enligt min mening ännu inte uppfyllts av regeringen, som därmed behöver se över finansieringen av introduktionsperioden ytterligare. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Ändrade regler om introduktionsperiod och legitimation för lärare och förskollärare, punkt 1 (V) (V) anför: Jag vill påminna om att jag föreslog att examen från lärarutbildning ska ge lärarlegitimation redan när beslutade om att införa en legitimation för lärare och förskollärare. Jag såg redan då stora problem med kravet på en ettårig introduktionsperiod för att få lärarlegitimation. Min uppfattning var att introduktionsperioden inte skulle innebära mycket mer än en ordinär provanställning. Den skulle fungera mer som en introduktion till arbetsplatsen än till läraryrket. Den skulle inte fungera som en del av lärarutbildningen och den skulle inte heller utveckla de kunskaper som lärarutbildningen gav. Jag menar, liksom tidigare, att lärare i första hand ska få möjlighet att utveckla och förbättra sin praktiska yrkeserfarenhet inom ramen för lärarutbildningen, t.ex. genom den verksamhetsförlagda utbildningen. Lärarutbildningen ska ge tillräckliga teoretiska och praktiska kunskaper för att de som har en lärarexamen ska vara anställningsbara. Jag anser, liksom tidigare, att en examen från en yrkesutbildning på högskolan i normalfallet ska ge en rätt att utöva det yrke som examen är inriktad mot. För de flesta legitimationsyrken finns det inte heller något krav på praktisk yrkeserfarenhet. Jag har därför inte någon anledning att reservera mig mot utskottets ställningstagande , utan ser tvärtom mycket positivt på att det nu ligger i linje med mitt ursprungliga förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:220 Ändrade regler om introduktionsperiod och legitimation för lärare och förskollärare: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 2013/14:Ub20 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en plan för hur introduktionsperioden kan bli ett krav för att legitimation ska kunna meddelas till nyutexaminerade lärare och förskollärare. 2013/14:Ub21 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av statlig samordning för att garantera varje ny lärare en introduktionsperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att fullt ut finansiera reformen om lärarlegitimation och introduktionsperiod för nya lärare. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) står inför en lärarkris. Detta är de flesta överens om. I en skola där bristerna i likvärdighet är alarmerande och där resultaten rasar är det viktigare än någonsin att satsa på lärarna. Därför har vi socialdemokrater förespråkat och startat upp en nationell samling för läraryrket, ett brett arbete för att stärka professionaliteten och yrkets status.I dag, herr talman, debatterar vi lärarlegitimationerna, en reform som kom till efter ett utredningsinitiativ av den senaste socialdemokratiska regeringen och som då kallades auktorisation. Syftet är just att professionalisera läraryrket och säkra att alla elever möter kompetenta lärare.Jag yrkar bifall till vår reservation nr 1.Herr talman! Lärarlegitimationerna syftade till att gå ett steg längre än en behörighetsgivande teoretisk utbildning. Reformen inspirerades av andra legitimationsgivande yrken som avslutas med en längre tids arbete under handledning och kompletterande utbildning med deltagande från akademin. Syftet med legitimationen är att brygga över mellan utbildning och yrkesvardag. Syftet med lärarlegitimationen är att brygga över mellan lärandets vardag och lärarens vardag. Introduktionsåret skulle ge arbete under handledning, som är en förutsättning i alla andra legitimationsyrken.Vi socialdemokrater har varit tydliga med vår besvikelse över hur regeringen har utformat introduktionsåret. Vi menar att det har fått alldeles för liten del av utbildning och handledning och att regeringen har lämnat huvudmännen i sticket. Men också lärare, rektorer och inte minst elever har lämnats i sticket. En nyutbildad lärare behöver få hjälp att bedöma och utvärdera sina insatser tillsammans med en skicklig, erfaren kollega som har fått särskild utbildning för att vara . Men hon behöver också få påfyllning från akademin i den praktiska vardag hon möter.Den form som regeringen har gett introduktionsåret har inneburit att det i stället har blivit ett sätt för en nyutbildad lärare att visa upp vad hon redan kan, vad hon redan har lärt sig. Det har blivit en sorts extremt förlängd provanställning.Herr talman! Regeringens respektlösa behandling av denna viktiga reform har skapat en ryckighet som har gjort att både lärare och rektorer far illa. I stället för att utreda ordentligt och ta tid på sig började legitimationshanteringen med att regeringen hafsade. Ett illa genomtänkt förslag lades fram, och en hart när ogenomförbar modell presenterades. Förslag har kommit och beslutats utan att konsekvenserna varit utredda. Kostnaderna har skenat. Regler har beslutats, återtagits, debatterats i denna kammare och bytts ut bara för att kompromissas bort och återkomma som något helt annat.Hafs och slarv har präglat regeringens hantering av denna viktiga fråga redan från början. Detta har vi socialdemokrater påpekat , och vi har också lämnat konstruktiva förslag till hur arbetet skulle kunna gå vidare.Under de år som reglerna för lärarlegitimationer nu har vinglat hit och dit har lärare och rektorer slitit för att lärarna ska få sina legitimationer. Trots att lärarutbildning annars är ett statligt ansvar, och i en ekonomiskt ansträngd tid, har huvudmännen, rektorerna och lärarna ansträngt sig för att ta det ansvar som det innebär att förverkliga introduktionsåret. Mycket engagemang har lagts ned på att utbilda mentorer och söka vägar för nyutbildade lärare att få det stöd som behövs i ett bra yrke - det som skulle vara bryggan mellan lärarens utbildningsvardag och lärarvardagen.Exakt hur mycket pengar som har lagts ned vet vi inte, men det är mycket. Och säger regeringen att det inte spelar någon roll.När introduktionsåret inte längre ska vara en del av lärarlegitimationen raderar det skillnaden mellan utbildad och legitimerad. Vad är kvar? Det kastar omkull hela idén med introduktionsåret som en brygga mellan lärarutbildningens teori och läraryrkets vardag. Lärarlegitimationen reduceras helt enkelt till ett examensbevis. Vad är skillnaden? Tydligare än så kan man inte säga att detta är exempel på ännu ett av legitimationsreformens misslyckanden.Det är inget mindre än en förolämpning mot landets lärare och rektorer, som har trott på legitimationsidén och som har arbetat hårt för att förverkliga den. Det är en förolämpning mot de huvudmän som har arbetat för att få till en fungerande rutin för introduktionsåret. Det är ett hån mot landets elever, som behöver en stärkt och professionaliserad lärarkår. I när landet står inför den värsta lärarkrisen på åratal gör man bara inte så här!Herr talman! Regeringen har konstaterat att introduktionsårets utformning har inneburit hinder för nyutexaminerade lärare, som man skriver i det betänkande vi diskuterar . Tydligare än så kan man inte säga att detta är ännu ett exempel på slarvet med legitimationsreformens genomförande.Det rimliga nu vore att ta ansvar för hela legitimationsreformen och göra om introduktionsåret så att det verkligen fungerar. Det skulle jag ha respekt för. Men i stället för att göra om och göra rätt väljer regeringen att blunda och helt enkelt ta bort det som är kärnan i hela reformen.Herr talman! Detta är inget mindre än ett bevis på den borgerliga skolpolitikens misslyckande. I den situation som regeringen har försatt skolan i i måste introduktionsåret göras om. Vi menar att regeringen måste återkomma med en plan för hur introduktionsåret kan bli en välfungerande del av lärarlegitimationen.Herr talman! Staten har en viktig ledarskapsroll för att utveckla skolan, för att utveckla läraryrket och för att stärka resultaten i skolan. Det har inte minst regeringens egen utredare skrivit om. Han avlämnade betänkandet Staten får inte abdikera, där han efterlyser ett statligt ledarskap som bidrar till att lärarna utvecklas. Det behövs ett ledarskap som kan "stimulera lärarnas kollegiala samverkan i syfte att utveckla kvaliteten i undervisningen i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet". Vidare säger : "Ledarskapet bör verka för att alla lärare utvecklas kontinuerligt i sitt arbete." Det låter som om han talar om rektorer. Men han pekar också på det statliga ansvaret - minns rubriken: Staten får inte abdikera.Precis detta skulle introduktionsåret vara. Precis just detta skulle introduktionsåret ge - en struktur för att stimulera lärarnas kollegiala samverkan. Ett introduktionsår som utformats som en förlängd del av utbildningen skulle både ge ny kunskap, som utformats för just situationen att arbeta som ny lärare, och skapa en struktur för ett kollegialt lärande.Att lärare utvärderar undervisningen gentemot vetenskap och beprövad erfarenhet är det som behövs. Det var precis det som regeringens egen utredare efterfrågade. Och den strukturen vill nu regeringen lägga ned.Herr talman! var utbildningsutskottet på studiebesök i , det nordiska land som ofta framhålls som det goda exemplet när det gäller goda resultat i skolan. Utskottet besökte bland annat övningsskolan i , där vi träffade chefen . Han berättade att den finska skolan lärt sig mycket av hur den svenska utformats. Men, sade han, har vi inte gjort så mycket av det som ni har gjort.Det fanns dock en sak som han var imponerad av och beundrade och som han skulle följa noga med stort intresse, och det var introduktionsåret. Det skulle ge läraren en bättre start i yrket och bidra till skolans lärandestruktur, sade han. Det är många i den finska skolvärlden som följer debatten i , och jag är säker på att de blir besvikna när det här beslutet fattas.Herr talman! Introduktionsåret är en viktig del av lärarlegitimationen. Det är ett sätt att stärka lärarstudenten på vägen till att bli en självständig lärare. Det lägger grunden för ett kollegialt lärande och bidrar därmed till att utveckla och professionalisera läraryrket. Det ska innehålla stora utbildningsdelar och stöd för utvärdering tillsammans med erfarna lärare hos huvudmannen. Staten måste spela en viktig roll eftersom lärarutbildning också är en statlig angelägenhet. Men det har regeringen sjabblat bort.Man kan beskriva skolan på olika sätt. Man kan tala om PISA-ras och lärarkris, skolsegregation, ökande kunskapsklyftor och bristande likvärdighet. Men man kan också tala om alla de tusen och åter tusen lärare och rektorer som precis som alla andra dagar går till skolan glada över det fantastiska uppdrag de har, stärkta av att möta elever som upplever wow-ögonblicket, som fattar, som känner polletten trilla ned. Och man kan jobba för att stärka dem. Introduktionsåret var till för att skapa en lärandeorganisation för att stärka just de lärare som behöver det i skolan. Det tar regeringen nu bort.Det behövs ett tydligt ledarskap och rimliga arbetsvillkor. rektorer, elever och lärare behöver en regering som faktiskt tar ansvar för läraryrkets utveckling.Vi socialdemokrater vill inte reducera lärarlegitimationen till ett examensbevis. Vi vill därför att regeringen ska återkomma till med en plan för hur introduktionsåret ska bli en självklar och fungerande del i lärarlegitimationen. hafs och slarv med lärarlegitimationsreformen mäktar den här regeringen kanske inte med det. Därför, herr talman, är det tydligt att den svenska skolan behöver en ny regering. Men det, herr talman, är en annan historia. stod vi här i kammaren och debatterade införandet av lärarlegitimation. Då stod jag här i talarstolen och pekade på rimligheten och vikten av att lärarlegitimationen ska medges direkt efter avslutad utbildning i stället för efter en ettårig introduktionsperiod som regeringen inte visste hur den skulle organiseras. Svaret från Alliansen var att de hade rätt och vi andra fel.Herr talman! har det gått , och har verkligheten hunnit i kapp Alliansen. har Alliansen kommit till vägs ände och säger exakt det vi hävdade här . Alliansen kovänder alltså och gör exakt som föreslog : ser till att lärarna får lärarlegitimation efter avslutad lärarutbildning och inte efter en påtvingad introduktionsperiod som skolan inte var förpliktad att ge.Välkomna till verkligheten! säger jag till regeringen. Bättre att förstå sent än aldrig. Vi välkomnar att regeringen nu insett att lärarleg ska medges efter avslutad utbildning. Det är dock synd att ni i Alliansen lekte så här ansvarslöst med villkoren för våra nyblivna lärare.Herr talman! Vi har hävdat att det främst är lärosätenas ansvar att de lärare som examineras uppfyller kraven på lämplighet enligt examensordningen. Just detta föreslår nu sent omsider regeringen. Återigen säger jag till regeringen: Välkomna till verkligheten!Vi menar att huvudmännens ansvar även inkluderar att säkerställa att de som examineras får en god introduktion till läraryrket genom en introduktionsperiod där varje ny lärare får en under sitt första år på jobbet.Gällande introduktionsåret har tidigare påpekat att skolhuvudmännen fick mycket otydlig information om vad en introduktionsperiod skulle innehålla och att ingen myndighet har haft till ansvar att se till att det finns platser till alla studenter. Detta gäller fortfarande.Regeringens förslag, som ligger till grund för det betänkande vi diskuterar , uppfyller tyvärr inte dessa krav.Jag anser att behöver ett uppdrag att utarbeta föreskrifter för ökad kvalitet i introduktionsåret samt att samordna och därmed garantera att varje nyexaminerad lärare får en bra ingång i yrket.Så är inte fallet . presenterade siffror som visade att endast sex av tio nyutexaminerade lärare har fått en introduktionsperiod. Det är alldeles för få.Dessutom krävs det att de nyutexaminerade lärare som får en introduktionsanställning också får tid avsatt för samtal och förberedelser med sin . Detsamma gäller de lärare som blir mentorer. Även de behöver få möjlighet att avsätta tid till det.Herr talman! Bara för att regeringen nu flyttar ansvaret för introduktionsperioden från den enskilde nyutexaminerade läraren till skolan garanterar det inte automatiskt att varje lärare får en god introduktion i yrket. Förändringen kommer inte att säkerställa att det finns tillräckligt med mentorer och att dessa får tillräckligt med tid i sina tjänster för att vara bra mentorer.Vi i menar att det krävs en tydligare samordning och tydligare garantier från staten att detta sker.Det uppdrag som Skolinspektionen har fått avseende en granskning av hur huvudmännen tillhandahåller introduktionsperioden för nya lärare är förknippat med svårigheter, då det saknas tillräckliga riktlinjer att utgå från. Dessutom fick myndigheten uppdraget innan propositionen om förändringar i frågan blev klar. Därmed är frågan om garanti och kvalitet gällande introduktionsperioden fortfarande obesvarad av regeringen.Herr talman! Reformen om lärarlegitimation och introduktionsperiod har alltid varit underfinansierad. Utredningen som föregick införandet av lärarlegitimation ansåg redan från början att det kommer att krävas betydligt mer pengar än vad regeringen senare anslog. Regeringen blev tvungen att justera det och tillskjuta mer pengar.Regeringen gör nu återigen samma misstag. Vi menar att det krävs mer pengar och resurser. Lägger man ansvar på skolan måste man tillskjuta mer pengar. Då är det tveksamt om detta ens i fortsättningen kan bli en bra reform och om mentorer, nya lärare och skola får tid och möjlighet att genomföra sina uppdrag om man inte tillskjuter pengar. Jag menar att regeringen har ett ansvar för att se till att de reformer som presenteras också har förutsättningar att genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Så är inte fallet i denna fråga.Miljöpartiet har tidigare gjort yrkanden i om en finansieringsplan för lärarlegitimationen och introduktionsperioden, som har fått stöd av , men regeringen har ännu inte uppfyllt det tillkännagivandet. Vi menar att regeringen nu behöver se över finansieringen av introduktionsperioden. och Skolinspektionen har i sina remissvar uttryckt att de förändringar som medger för lärosätena att ta ett tydligare ansvar för att de som genomgår utbildning och examineras är lämpliga för läraryrket redan borde ha varit på plats. Det håller vi med om. Detta är ytterligare ett belägg för att regeringen har misskött frågan om lärarlegitimation.De försöksverksamheter som genomförs med exempelvis lämplighetsprov borde ha kommit i samband med den nya lärarutbildningen, som i sin tur borde ha kommit i samband med lagen om lärarlegitimation.