bet · H101KrU5 · 2014-04-15 00:00:00 — Vår uppfattning är att det är bra att ideella och idéburna organisationer kan och får utföra offentliga verksamheter – de har mycket att bidra med. Och de är dessutom en viktig motkraft till kommersiella aktörer inom välfärdssektorn. Vi uppmuntrar därför framväxt av socialt företagande, kooperativ och andra former där verksamheten ägs och leds av dem som arbetar i den. För att motverka att vinstintresset sätts före kvaliteten och för att upprätthålla välfärdssektorns framtida legitimitet – och ge fortsatt kvalitet och mångfald – krävs ett gemensamt arbete där civilsamhällets organisationer kan spela en avgörande roll. I finns en partiövergripande syn på människors självorganisering i ideella föreningar som är viktig för samhällsutvecklingen och demokratin. I överenskommelsen inom det sociala området mellan regeringen, SKL och idéburna organisationer inom det sociala området, beskrivs dialog och samverkan. Vi vill höja ambitionsnivån och föreslår därför att regeringen återkommer till med förslag på årliga överläggningar mellan staten, SKL samt representanter för folkrörelserna samt den ideella och idéburna sektorn. Detta skulle vara en modell som ger folkrörelserna samt den ideella och idéburna sektorn en formell årlig förhandlingsrätt. Regeringen har föreslagit ökade medel för överenskommelser med idéburna organisationer. Vi tror att det är viktigt att ta till vara de erfarenheter som gjorts innan man går vidare. Inom kulturområdet finns organisationer som efterfrågar överenskommelser med stat och kommun som liknar den på det sociala området. Även där tror vi att det är ytterst viktigt att ta till vara de erfarenheter som gjorts och dessutom ta särskild hänsyn till kulturområdets specifika karaktär och behov. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 39. Finansiellt stöd till det civila samhället, punkt 4 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 40. De ekonomiska förutsättningarna för sektorn är en komplex fråga. Regeringen bör enligt vår uppfattning ta initiativ till en utredning i syfte att belysa hur civilsamhällets organisationer finansierar sin verksamhet. har generella bidrag minskat till organisationer. Fokus på resultat, utvärderingar och vad varje enskild skattekrona resulterar i är skadligt för en verksamhet som bygger på folkbildning, möten och värden som oftast är svåra att mäta. Detta köp-, sälj- och resultatfokus främjar inte den ideella sektorn utan snarare en allt växande revisionsbransch. De generella bidragen bör öka. Sektorn lider också av en projektsjuka där allt större del av intäkterna finns att hämta i styrda projektmedel. Pengar styr och det är tveksamt om staten ska styra verksamhetsmässiga satsningar i organisationer på detta sätt. Detta kan vara bra kring vissa samhälleliga insatser men också hindra organisationernas möjlighet till innovation och att identifiera nya samhällsutmaningar. Frågan kring finansiering är också viktig ur ett lokalt och regionalt perspektiv. Den klassiska organisationsstrukturen, som ofta återfinns i folkrörelsemetodiska organisationer, liknar den som återfinns i samhället i stort och skapar goda förutsättningar för att utvecklas inom organisationen och en träning i att ta ansvar för olika delar. har antalet kommunala bidrag och landstingsbidrag minskat avsevärt, vilket påverkar främjandet av denna organisationsstruktur. Här har staten ett stort ansvar. Det är svårt att hitta finansiering till frågor som inte konkret ligger inom ramen för respektive organisations kärnverksamhet. Det gör att det är nästintill omöjligt att hitta tillräckligt med kapital för att bedriva en tillräckligt stark opinionsbildning i sektorsfrågor. Staten skulle enligt vår uppfattning kunna göra samhället en stor tjänst i att finansiellt stötta paraplyorganisationer eller sektorns egen infrastruktur för att bl.a. bli utsatt för fler perspektiv och tillsammans utveckla en politik som stärker civilsamhället och samhället i stort. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 40. Statistik, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 2. Erfarenheten från andra viktiga samhällsområden är att tillgången till statistik är en avgörande faktor för att synlig- och tydliggöra utvecklingstendenser. Ett bra exempel på detta är det stora värdet av könsuppdelad statistik. När sådan inte fanns påstods det ena och andra utifrån subjektiva värderingar. är läget ett annat även om det finns utrymme för att värdera statistik utifrån intressen som går åt olika håll. Regeringen gav () i uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället i enlighet med FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer. Enligt finns ingen offentligt samlad statistik eller via register möjlighet att söka kunskap om exempelvis arbetsintegrerande sociala företag. har på egen hand försökt inventera och hålla ett register över företagen. Vi anser att den sociala ekonomin ska vara ett eget statistikområde. Det underlättar väsentligt för att kunna värdera den sociala ekonomins betydelse i samhället när det gäller till exempel antalet sociala företag, ekonomisk omsättning, antalet anställda och fördelning inom olika branscher. Det saknas även tillgänglig data om antalet verksamheter som inte drivs i vinstsyfte. föreslår att regeringen nogsamt följer uppdraget till SCB och uppdrar åt andra relevanta myndigheter att utveckla och löpande följa statistik för den sociala ekonomin. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:N210 (MP) yrkande 2. Nationellt utbildningscentrum för krishantering, punkt 6 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö234 av och (båda S). Idrottsföreningar och andra ideella organisationer gör ett viktigt arbete med våra barn och ungdomar. De är ett positivt inslag i en vardag som ibland kan vara tuff för många. Men det inträffar händelser även inom föreningslivet och idrottsvärlden som är negativa och som kan påverka våra barn och ungdomar djupt. Händelser som gör att det uppstår ett behov av att sätta in särskilda krisinsatser. Vi har en god utbildning för ledare och tränare i ideella organisationer, men när det gäller hur man agerar i en krissituation behöver utbildningen utvecklas och förbättras. Man bör därför se över möjligheten att inrätta ett utbildningscentrum för att skapa utbildningar som ett stöd för organisationer inom föreningslivet och idrottsvärlden i hur man hanterar och arbetar med olika krissituationer samt lära ut hur man kan få stöd och hjälp från samhället i dessa frågor. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2012/13:Fö234 (S). Det statliga idrottsstödet och avgifter inom idrottsrörelsen, punkt 8 (S, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 47 och 2013/14:Kr266 av (S). Det finns enligt vår uppfattning skäl att oroa sig för situationen inom idrottsrörelsen. De stora skattesänkningarna har urholkat de gemensamma finanserna. Följden är att mer än var femte kommun drar ner på stödet till idrottsföreningar. Enligt har föreningarnas avgifter ökat mycket . När kommunernas stöd till idrotten minskar ökar kostnaderna för familjer med idrottande barn. Vi anser att frågan om de allt högre avgifterna i idrottsklubbarna är en central och viktig fråga för svensk idrott. Därför bör regeringen se över problemet med de ökande avgifterna, och återkomma till med förslag till insatser. I samhällsplaneringen är det vidare viktigt att det säkerställs att det ska finnas utrymme och möjlighet till lek, fysisk rörelse och spontanidrott på t.ex. skolor och i våra bostadsområden. Näridrottsplatser, dvs. små och flexibla idrottsanläggningar som inte utgår från organiserad idrottsverksamhet utan som inbjuder till spontan fysisk rörelse, är värda att pröva. Ansvaret att bygga sådana torde i första hand ligga på kommunerna men med benäget bistånd från staten. Även i övrigt är det dock av stor vikt att säkerställa en god tillgång till idrottsplatser, idrottsanläggningar och idrottsarenor som inbjuder till idrottsutövande i ett brett spektrum av idrotter oavsett om dessa idrotter sett till antalet utövare domineras av kvinnor/flickor eller män/pojkar. När det gäller tillgänglighet till idrottsanläggningar är vi långt ifrån målet. Att upprusta och göra idrottsanläggningar tillgängliga runt om i landet borde vara en mycket prioriterad uppgift. I detta sammanhang blir de statliga bidragen till kommunerna en oerhört viktig finansieringskälla, och vi anser att statsbidragen till kommunerna ska öka och värdesäkras. På så sätt förbättras även kommunernas möjligheter att tillgodose de behov som finns för att långsiktigt tillförsäkra kommunmedborgarnas behov av aktiviteter, idrottsliv m.m. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr257 (V) yrkande 1 och 2013/14:Kr339 (S) yrkande 47 samt delvis bifalla motion 2013/14:Kr266 (S). Jämställdhetsfrågor på ett internationellt plan, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 4. Det är inte någon nyhet att kvinnor inom idrotten förföljs och trakasseras i många delar av världen. De internationella idrottsförbunden liksom förbunden här hemma i försöker göra en del, men många blundar tyvärr fortfarande för diskrimineringen av flickor och kvinnor inom idrotten. Någon konsekvent och aktiv linje för att främja kvinnors rättigheter inom detta område är svår att urskilja. Det som är märkligt är att de nationella och internationella idrottsförbunden i länder som betraktar sig som demokratiska inte agerar och tar ställning mot kvinnoförtrycket i länder som , , , och samt en rad andra länder. De gör det inte ens när det gäller förtrycket inom den verksamhet de själva bedriver, dvs. Medlemmarna i det Fifa borde ha agerat för länge sedan och markerat att man tar ställning för idrottande kvinnors rättigheter. kan ingen påstå att idrott inte är politik. Alla som bedriver ett utbyte med förtryckarländer har ett ansvar att föra en dialog om jämställdhet inom idrotten. Mer än halva befolkningen lever under förtryck och diskriminering från samhället i många delar av världen. De gör det inom rättsväsendet, i utbildningsväsendet, i hemmen, inom idrotten m.m. De internationella idrottsorganisationerna är könsblinda, trots att det borde vara fullständigt omöjligt att undgå att se hur kvinnor förföljs, trakasseras och förtrycks inom sportvärlden. För att få till stånd en förändring krävs starkare medel , på sin höjd, lite diplomatiskt trixande i skymundan. Därför är det att höja rösten inom ett högst politiskt område som tyvärr ofta underskattas. bör därför också engagera sig inom detta område. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr257 (V) yrkande 4. Krav som ställs på elitidrottsarenor, punkt 10 (S, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr318 av m.fl. (S). gäller nya krav på arenor där det ska spelas elitfotboll. Kraven är uppställda av , som i sin tur har krav från UEFA att leva upp till vid arrangemang av internationella evenemang. Dessa krav som fotbollsföreningar/klubbar ställs inför är mycket kostsamma, och i vissa fall handlar det om investeringar i mångmiljonklassen. För flera framgångsrika föreningar/klubbar från mindre kommuner är dessa miljoninvesteringar helt omöjliga att klara av utan starkt stöd från kommunens folkvalda. Vi anser inte att det är rimligt att enskilda kommuner mer eller mindre ska tvingas använda skattemedel som behövs i skolan och omsorgen till att finansiera arenabyggen. Det bör enligt oss finnas andra sätt att gemensamt i försöka lösa möjligheten att elitfotboll/idrott också ska kunna utövas utanför storstäderna. Det av staten helägda bolaget levererade till statskassan. Staten som ägare har möjlighet att hantera dessa intäkter. Vi anser att en del av dessa intäkter bör användas till investeringar i framtida arenor och idrottshallar. Vi anser att en översyn bör göras av möjligheterna att lösa svårigheterna med finansiering för exempelvis fotbollsföreningar/klubbar men också annan arenaidrott där liknande krav ställs för att uppfylla kriterier för elitspel. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr318 (S). Hbtq-frågor inom idrotten, punkt 11 (S, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Kr289 av m.fl. (S). Idrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna i vårt land. Den är av stor betydelse för att skapa gemensamma värderingar och sammanhållning i samhället. Inom idrottsrörelsen finns människor med invandrarbakgrund, funktionsnedsättning och naturligtvis lika stor andel hbt-personer som i samhället i övrigt. Det är viktigt att dessa människor känner sig välkomna och värdefulla, att skillnader i bakgrund och förutsättningar accepteras och att människor vågar vara öppna med sin sexuella läggning och könsidentitet utan att behöva vara oroliga för trakasserier. I olika sammanhang återkommer inom idrotten kränkande ordväxlingar som anspelar på sexuell läggning eller etniskt ursprung. Detta är inte acceptabelt, lika lite inom idrotten som i andra sammanhang. Det som behövs är ökade utbildningsinsatser för att öka kunskapen i dessa frågor. Staten bör även poängtera detta när det gäller fortsatt bidragsgivning. har tagit på sig uppgiften att verkligen ta itu med den homofobi som finns i idrottsrörelsen. Vi kan sedan notera att inte mycket har hänt. Det finns anledning att höja tonläget mot idrottsrörelsen som är en av de största bidragsmottagarna av alla folkrörelser i . Så ska det också vara, men om idrottsrörelsen fortsätter att inte ta frågan om homofobi på allvar finns det därför anledning att fundera över den viktiga fostrande roll den har. Ytterst skulle detta kunna leda till att samhället inte vill stödja idrottsrörelsen på det tydliga sätt man gör. Därför är det viktigt att samhället på allvar arbetar med att dessa frågor prioriteras och att idrottsrörelsen verkar för att på olika sätt synliggöra hbt-personer som ett positivt exempel på mångfald. Det kan göras genom att man ser över möjligheten att skapa pådrivande incitament. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr257 (V) yrkande 5 och 2013/14:Kr289 (S). Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer, punkt 12 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 52. Den före detta höjdhopparen och friidrottstränaren trädde fram och berättade att de som barn utsatts för sexuella övergrepp av sin idrottstränare. Sexuella övergrepp är oförenliga med svensk idrotts grundvärderingar. Alla barn och ungdomar har rätt att idrotta och utvecklas i en trygg miljö och bemötas med respekt. Det är därför utmärkt att har en policy och vägledning mot sexuella övergrepp med råd och stöd till föreningar, aktiva och föräldrar om hur man kan motverka och hantera övergrepp. En bra förebild för hur man kan arbeta med dessa frågor är Svenska projekt möten. Jag vill betona vikten av att regeringen noga följer denna fråga, uppmuntrar forskning och ny kunskap i frågan samt ökar ambitionerna i nära dialog med idrottsrörelsen och andra organisationer som engagerar barn och unga. Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 52. Dopning, punkt 13 (S, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr322 av m.fl. (S). har i ett internationellt perspektiv ansetts vara ett av världens föregångsländer när det gäller arbetet mot dopning inom idrotten. Tyvärr har vi nu förlorat eller håller på att förlora den positionen. Detta beror på att anslagen till antidopningsarbetet inte har skrivits upp i takt med de ökade krav som ställs på de nationella antidopningsorganisationerna. har förbundit sig att följa dessa krav eftersom vi undertecknat Världsantidopningskoden och andra internationella överenskommelser inom bl.a. och EU. I ett nordiskt perspektiv satsar överlägset minst per invånare på att motverka dopning inom idrotten. , som satsar näst minst per invånare, satsar ändå mer än . , som satsar mest, lägger nästan mer per invånare på antidopningsarbetet än vad vi gör i . Förutom att inte klarar av en del av de krav som finns i Världsantidopningskoden på ett tillfredställande sätt har testverksamheten fått stryka på foten rejält. Antalet prover har minska och närmar sig nu drygt 3 000. Detta antal prover är en kritisk gräns för Dopinglaboratoriet i . För att vara ett av ackrediterade laboratorier krävs att man genomför minst 3 000 analyser . Att inte ha ett eget laboratorium i skulle få mycket allvarliga konsekvenser. Dels skulle det vara ett rejält tapp i kunskap som möjligheten till forskning och metodutveckling inom antidopningsområdet mer eller mindre skulle försvinna. Dels skulle möjligheten för att arrangera internationella idrottsevenemang minska drastiskt. Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr322 (S). Stora idrottsmästerskap i , punkt 15 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr328 av och (båda S). I sin första regeringsförklaring lovade statsminister (M) att ska verka aktivt för att få hit fler stora internationella evenemang. Men i praktiken har ingenting hänt, stora mästerskap har gått förbi. Så kommer det att bli även i fortsättningen om inte staten engagerar sig i frågan. Utan ett statligt engagemang kan inte få arrangera de största tävlingarna. Då går vi också miste om stora skatteintäkter, ökad turism och all uppmärksamhet som exempelvis ett eller ett ger. Det är inte själva tävlingarna som genererar de stora pengarna, oavsett sponsring och biljettintäkter. Upplevelseindustrin blir allt viktigare för arbetstillfällen i landet, varför den stora vinsten ligger i besöksnäringen runtomkring och värdet av all uppmärksamhet i media som sådana här arrangemang får. och Åre har genomfört både och alpina , men den riktigt stora idrottsfesten som ett är vill vi gärna få bjuda och omvärlden på. För att det ska vara möjligt behöver regeringen ta initiativ till ett statligt engagemang för ett . Tyvärr avfärdade regeringen planerna för ett i innan de konkreta beräkningarna för ett sådant arrangemang var klara. Det är dags att regeringen äntligen gör verklighet av löftet att få fler stora internationella mästerskap till . Vad vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr328 (S). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:117 Verksamhetsstödet för idrottens bildningsverksamhet: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Motion från allmänna motionstiden 2012/13:Fö234 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett, för föreningslivet tillgängligt, nationellt utbildningscentrum för krishantering. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Kr218 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en jämställd tilldelning av resurser till både flickors och pojkars idrottsverksamhet. 2013/14:Kr226 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. 2013/14:Kr244 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till samlingslokaler. 2013/14:Kr246 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottsföreningars sociala ansvar. 2013/14:Kr255 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om amatörboxning i . 2013/14:Kr256 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om professionell boxning i . 2013/14:Kr257 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett förslag på hur ett långsiktigt statligt stöd till idrotten kan utformas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett förslag på hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i sin bidragsgivning bör poängtera vikten av ett fortsatt arbete för en jämställd idrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör uppmanas att engagera sig i jämställdhetsfrågor på ett internationellt plan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma att idrottsrörelsen behöver ökad kunskap om trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, funktionsnedsättning, hudfärg eller etnicitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma idrottsrörelsens miljöarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella arrangemang och de negativa och positiva effekter som därigenom uppkommer. 2013/14:Kr266 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vi måste se över förutsättningarna för det statliga idrottsstödet. 2013/14:Kr277 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av hur myndighetskrav kan differentieras för ideellt drivna verksamheter. 2013/14:Kr288 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behov och möjligheter för sociala föreningar att söka ekonomiskt stöd.