bet · H101UU18 · 2014-05-30 00:00:00 — behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2012/13:184 Verksamheten inom m.m. och av 2013. Vidare behandlar utskottet redogörelserna /13:ER1 och 2013/14:ER1 Från delegation till . Två följdmotioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. Två följdmotioner har väckts med anledning av redogörelserna. I betänkandet behandlas även 16 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011, 2012 och 2013. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2012/13:184 och redogörelserna /13:ER1 och 2013/14:ER1 till handlingarna. I betänkandet finns två reservationer (SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Demokrati och frågor relaterade till demokratifrämjande arbete 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 89 och 95, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 90–92, 2013/14:U2 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 7, 2013/14:U3 av m.fl. (SD) och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 103. Reservation 1 (SD) 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 93 och 94, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 93 och 94, 2013/14:Ju203 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:U2 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:U4 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 2 (V) Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 95 och 96 samt 2013/14:U2 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6. Regeringens skrivelse 2012/13:184 Verksamheten inom m.m. och av 2013 lägger skrivelse 2012/13:184 till handlingarna. Redogörelse till 2012/13:ER1 Från delegation till lägger redogörelse /13:ER1 till handlingarna. Redogörelse till 2013/14:ER1 Från delegation till lägger redogörelse /14:ER1 till handlingarna. 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkande 92, 2012/13:Ju240 av och (båda MP) yrkande 5, 2013/14:U4 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2013/14:U9 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 38. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (KD), (SD), (V), de (M) och (MP). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2012/13:184 Verksamheten inom m.m. och av 2013. Vidare behandlar utskottet redogörelserna från delegation till (2012/13:ER1 och 2013/14:ER1). Två följdmotioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. Två följdmotioner har väckts med anledning av redogörelserna. I betänkandet behandlas även 16 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2011, 2012 och 2013. anordnade utskottet en öppen utfrågning om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). I regeringens skrivelse om verksamheten inom m.m. och (2012/13:184) redogör regeringen för verksamheten . Bland annat beskrivs arbetet med att genomföra den reformeringsprocess som generalsekreterare initierade 2009. Skrivelsen behandlar även arbetssituation och reformering, säkerhetspolitiska frågor, arbetet inom , frågor om mediefrihet och skydd av journalisters källor och berör även den tendens till övervakningsutmattning som tycks ha uppstått i vissa medlemsstater när det gäller fullgörandet av åtaganden inom området mänskliga rättigheter (MR-området). I redogörelsen från delegation till (2012/13:ER1) framgår att den parlamentariska församlingen (PACE) bl.a. debatterade den arabiska vårens följder, reformeringen av , reformeringen av den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (), EU:s anslutning till och utvecklingen i flera av organisationens medlems- och grannländer. antog PACE 16 rekommendationer, 57 resolutioner och 1 yttrande. Den svenska delegationen deltog i såväl församlings- som utskottsarbetet . I redogörelsen från delegation till (2013/14:ER1) framgår att PACE bl.a. debatterade den demokratiska utvecklingen i flera av medlems- och grannstater där situationen i och har uppmärksammats särskilt. Likaså var krisen i och utvecklingen i efter den arabiska våren diskussionsämnen inom PACE . antog PACE 24 rekommendationer, 51 resolutioner samt 4 yttranden. Den svenska delegationen deltog i såväl församlings- som utskottsarbetet . Demokrati och frågor relaterade till demokratifrämjande arbete Utskottets förslag i korthet Utskottet besvarar och avstyrker motioner som rör tre kärnområden, yttrande- och mediefrihet och ECRI:s arbetssätt bl.a. med hänvisning till pågående och genomfört arbete samt gällande reglemente. Utskottet föreslår också att avslår motionsyrkanden om skrivelsens periodicitet och innehåll. Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotionerna 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 90 och 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 103 begär Socialdemokraterna att i arbetar för att främja demokrati och demokratisk utveckling. I kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 91 och kommittémotion 2013/14:U2 av m.fl. yrkande 2 anser Socialdemokraterna att i form av ett tillkännagivande bör tillse att regeringen i nästa skrivelse till om verksamheten i lämnar en redogörelse och bedömning av den konstitutionella utvecklingen i . I kommittémotionerna 2011/12:U315 av m.fl. yrkande 95, 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 92 och 2013/14:U2 av m.fl. yrkande 7 menar att inom bör arbeta för upprätthållande av informationsrättigheterna och främjande av en pluralistisk mediesituation i . I kommittémotionerna 2011/12:U315 av m.fl. yrkande 89 och 2013/14:U2 av m.fl. yrkande 1 anser Socialdemokraterna att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska lämna en skrivelse till som redogör för verksamheten inom m.m. I kommittémotion 2013/14:U3 av m.fl. anser att bör ge till känna för regeringen att regeringen via ministerkommittén bör arbetar för ändrad inriktning på arbetet inom Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI). grundar sitt arbete på tre kärnområden: främjande av mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och det demokratiska samhällsstyret. Utskottet betonar vikten av att inom ramen för arbetar för att inriktar sin verksamhet på arbetet med dessa tre kärnområden. Utskottet konstaterar att den reformprocess som generalsekreterare initierade 2009 har gett upphov till viss oenighet mellan medlemsstater om medlemsstaternas syn på verksamhetens prioriteringar. Vissa medlemsstater stöder generalsekreteraren i de reformer som innebär en ökad fokusering på verksamhetens tre kärnområden, medan andra medlemsstater förespråkar en bredare dagordning. Utskottet välkomnar att i ministerkommittén stöder generalsekreterarens reformprocess som innebär att prioriterar arbetet med de tre kärnområdena. I generalsekreterare , human rights and the rule of law in Europe (2014) beskrivs situationen i för tre kärnområden som djupt oroande. Utskottet delar Jaglands bedömning att nu befinner sig i den största krisen för de mänskliga rättigheterna sedan det . Utskottet värdesätter att den svenska delegationen till PACE har arbetat målinriktat och över partigränserna för att värna tre kärnområden inom ramen för PACE:s arbete. Utskottet välkomnar att delegation till PACE har bidragit till en stärkt fokusering kring de tre kärnområdena bl.a. via PACE:s granskningsutskott. har till uppgift att kontinuerligt granska att alla medlemsstater respekterar tre kärnområden och att medlemsstaterna uppfyller de åtaganden som gjorts i samband med att staten blivit Europarådsmedlem. , kommissionen för demokrati genom lag, är rådgivande organ för konstitutionella och andra rättsliga frågor av särskild vikt för demokratisk utveckling. består av experter på konstitutionell rätt. Utskottet välkomnar att får allt större betydelse och regelmässigt tas i anspråk för granskning av konstitutionella lagstiftningsprojekt i medlemsstater. Utskottet uppmanade regeringen redan i betänkande 2011/12:UU17 att i nästa skrivelse till om verksamheten i m.m. lämna en redogörelse för och bedömning av den konstitutionella utvecklingen i . Utskottet står fast vid sitt ställningstagande. Yttrande- och mediefrihet är en förutsättning för demokrati och demokratisk utveckling. Utskottet välkomnar därför arbete med yttrande- och mediefrihet som framför allt inriktar sig på främjande av yttrandefrihet, fria medier, mediemångfald och ett fritt informationsflöde. Utskottet välkomnar att mediefrihet har varit ett av flera prioriterade områden för kommissarie för mänskliga rättigheter –2013. Utskottet vill, när det gäller yttrandefrihet, framhålla arbete med att ta fram standarder och olika aktiviteter som genomförts för att öka respekten för artikel 10. Utskottet noterar det arbete som har gjorts inom för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna i frågor som avser journalisters säkerhet, mediepluralism och tillgång till information och yttrandefrihet på nätet. Utskottet välkomnar den strategi om förvaltning av Internet som antogs av 2012. presenterade generalsekreterare en halvtidsrapport om arbetet. Utskottet välkomnar vidare att antog en rekommendation om skydd för uppgiftslämnare och en deklaration om skydd för journalistik och säkerhet för journalister och andra medieaktörer. Utskottet konstaterade redan i betänkande 2013/14:UU15 att man stöder den arbete för att främja friheten på nätet och att det är en fråga som prioriteras inom hela utrikesförvaltningen. Det är enligt utskottet positivt att fortsätter att driva frågan om nätfrihet i EU, och FN och har lyckats samla ett brett stöd för att samma mänskliga rättigheter ska gälla vid uppkoppling (online) som vid icke-uppkoppling (offline). Utskottet noterar att regeringens skrivelse 2012/13:184 redogör för verksamheten inom m.m. och . Utskottet har tidigare uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i (bet. 2009/10:UU24 och 2010/11:UU12). Utskottet överväger former och prioriteringar för regeringens rapportering till vad gäller frågor inom utskottets beredningsområde. Utskottet är därför inte berett att i detta sammanhang föreslå på vilket sätt regeringen bör informera om utvecklingen i , men står fast vid sitt tidigare ställningstagande att det bör göras med regelbundenhet. Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) består av oberoende experter med uppdrag att motverka diskriminering och intolerans, i synnerhet diskriminering grundad på ras, hudfärg, språk, religion och nationell eller etnisk bakgrund. ECRI arbetar mot enskilda stater, med teman och med aktiviteter riktade till det civila samhället. Varje ny medlem i ECRI ska enligt artikel 2 i ECRI:s arbetsordning muntligen deklarera sin opartiskhet och att man som medlem inte kommer att acceptera några instruktioner. Enligt artikel 2.3 i framgår att ECRI:s medlemmar inte ska ta emot några instruktioner från enskilda staters regeringar. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2011/12:U315 yrkandena 89 och 95, 2012/13:U306 yrkandena 90–92, 2013/14:U2 yrkandena 1, 2 och 7, 2013/14:U3 och 2013/14:U303 yrkande 103. Utskottets förslag i korthet Utskottet besvarar och avstyrker motioner om och uppföljning av övervakningsarbete, bl.a. med hänvisning till pågående och genomfört arbete. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotionerna 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 93 och 2013/14:U2 av m.fl. yrkande 3 anser Socialdemokraterna att regeringen ska driva på förhandlingarna mellan och EU om att EU ska tillträda den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). I kommittémotion 2011/12:U315 av m.fl. yrkande 93 begär Socialdemokraterna att följer upp övervakningen av konventionsåtaganden. I kommittémotionerna 2011/12:U315 av m.fl. yrkande 94, 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 94 och 2013/14:U2 av m.fl. yrkande 4 begär Socialdemokraterna att ratificerar konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, möjligt. I kommittémotion 2013/14:U4 av m.fl. yrkande 3 begär att ska ratificera konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. I kommittémotion 2013/14:Ju203 av m.fl. yrkande 11 begär att regeringen undertecknar tilläggsprotokoll 12 till för att sedan överlämna protokollet till för ratificering. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Genom EU:s anslutning till kommer EU och dess institutioner att sättas under extern kontroll av som kan hålla EU:s institutioner ansvariga för kränkningar av de grundläggande rättigheterna i konventionen. Redan i betänkande 2013/14:UU10 underströk utskottet vikten av att anslutningen till kommer till stånd för att bidra till att stärka både den enskildes och ställning. Förhandlingarna mellan EU och har pågått och resulterade i en överenskommelse om ett avtalsutkast. begärde Europeiska kommissionen att skulle yttra sig över om det framförhandlade avtalet är förenligt med . Parallellt med processen i pågår en diskussion i en arbetsgrupp i om de EU-interna regler som ska komplettera anslutningsavtalet. förväntas lämna sitt yttrande tidigast . Under förutsättning att inte invänder mot avtalsutkastet förväntas kommissionen lägga fram ett komplett förslag till EU-interna regler . konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet antogs . Utskottet noterar att regeringen i proposition 2013/14:208 bl.a. föreslår att godkänner konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, och att förbehåller sig rätten att inte tillämpa artikel 44.3 om undantag från kravet på dubbel straffbarhet och artikel 58 om preskriptionsregler. Utskottet noterar vidare att justitieutskottet i sitt betänkande 2013/14:JuU30 behandlat proposition 2013/14:208. Betänkande 2013/14:JuU30 justerades . I betänkandet föreslås att tillstyrker regeringens förslag. Kammardebatten om betänkandet äger rum . Beslut om betänkandet väntas fattas av kammaren . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att rätten till skydd mot diskriminering har en central plats i svensk politik. Till skillnad från artikel 14 i , som innehåller ett diskrimineringsförbud kopplat till rättigheterna i konventionen, innehåller protokoll 12 ett generellt diskrimineringsförbud. Protokollet trädde i kraft , och 18 av 47 medlemsstater har ratificerat protokollet. Regeringen har inte för avsikt att tillträda protokoll 12 i . Gruppen av stater mot korruption (Greco) har till huvudsyfte att förbättra medlemsstaternas kapacitet att bekämpa korruption och övervaka efterlevandet av de rättsliga Europarådsinstrumenten för bekämpande av korruption. Staterna i gruppen övervakar varandra enligt ett roterande schema, peer review. Greco är också involverat i det s.k. för bekämpande av korruption, organiserad brottslighet, penningtvätt, internetbrottslighet och andra former av ekonomisk brottslighet i sydöstra . Såväl regionala som landsspecifika projekt ingår i programmet. Utskottet uppmärksammar att Greco i en rapport riktade sju rekommendationer till om åtgärder som borde vidtas för att skapa ökad insyn i de politiska partiernas och valkandidaternas finansiering. Grecos bedömning var att det svenska systemet 2009 inte uppfyllde rekommendationer. Utskottet noterar att beslutade (bet. 2013/14:KU35, rskr. 2013/14:163) om lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier (insynslagen). I proposition 2013/14:70 nämndes Grecos ovannämnda sju rekommendationer och regeringen lämnade bedömningar om hur lagförslaget förhöll sig till dessa. Genom insynslagens ikraftträdande torde fem av dessa sju rekommendationer vara att anses som uppfyllda. Två av rekommendationerna har endast uppfyllts delvis. De delar av dessa två rekommendationer som ännu inte har uppfyllts gäller redovisningskravet för partier på regional och lokal nivå samt införandet av ett förbud mot anonyma bidrag. Av propositionen framgår att regeringen avsåg att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté för att utreda dessa utestående delar. Utskottet välkomnar detta. anslöt sig till den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (tortyrkonvention). Syftet med konventionen är att komplettera funktioner med ett system av mer preventiv karaktär, utan judiciella funktioner men med uppgift att undersöka hur frihetsberövade personer behandlas. I enlighet med konventionen är () inrättad. CPT har till uppgift att besöka de platser där personer befinner sig som på ett eller annat sätt är frihetsberövade. Efter varje besök avger CPT en rapport till den stat som har granskats. CPT har tidigare konstaterat i en rapport om att utlänningar som meddelats beslut om förvar i ibland har placerats i häkten eller på kriminalvårdsanstalt. Kommittén rekommenderade att denna ordning skulle upphöra. Regeringen tillsatte en utredning (dir.2009:1) för att göra en övergripande analys av nuvarande lagstiftning och praxis när det gäller förvar för att utröna det samlade behovet av författningsändringar och andra åtgärder. Utredningen överlämnade slutbetänkandet Förvar (SOU 2011:17). Regeringen har överlämnat proposition 2011/12:60 till . I propositionen föreslogs att reglerna om s.k. verkställighetsförvar anpassas till återvändardirektivets ordalydelse. Det föreslogs också att en utlänning som hålls i förvar och placeras i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest ska hållas avskild från övriga intagna, om utlänningen inte har utvisats på grund av brott. En utlänning får inte hållas i verkställighetsförvar än om det inte finns synnerliga skäl för en längre förvarstid. Även om synnerliga skäl finns får en utlänning inte hållas i förvar än eller, om verkställigheten drar ut på grund av att utlänningen inte samarbetar eller för att det tar tid att införskaffa nödvändiga handlingar, . Propositionen behandlades av socialförsäkringsutskottet i betänkande 2011/12:SfU6 som debatterades , och kammaren biföll betänkandet (rskr. 2011/12:164). Lagändringarna trädde i kraft . Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2011/12:U315 yrkandena 93 och 94, 2012/13:U306 yrkandena 93 och 94, 2013/14:Ju203 yrkande 11, 2013/14:U2 yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:U4 yrkande 3. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Utskottets förslag i korthet Utskottet besvarar och avstyrker motioner om SRHR och hbt-personer, bl.a. med hänvisning till pågående och genomfört arbete. I kommittémotionerna 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 95 och 2013/14:U2 av m.fl. yrkande 5 argumenterar för alla människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. I kommittémotionerna 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 96 och 2013/14:U2 av m.fl. yrkande 6 menar att bör stödja de initiativ som tas inom för att stärka rättigheterna för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) i . Utskottet välkomnar att är en pådrivande aktör i frågor som rör alla människors rätt till sexuell och reproduktiv hälsa. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat SRHR (exempelvis i 2013/14:UU12, 2013/14:UU15 och 2013/14:UU20). I betänkande 2013/14:UU20 välkomnar utskottet regeringens uppfattning att den biståndspolitiska plattformens fjärde delmål ska ge prioritet åt att öka kvinnors, mäns och ungdomars tillgång till information och utbildning om sex och samlevnad, säkra och lagliga aborter, preventivmedel, sexuellt överförbara infektioner samt hiv och aids. Det framgår även av betänkande 2013/14:UU20 att utskottets uppfattning är att rätten till abort ska värnas och att ska fortsätta att främja insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. Utskottet välkomnar vidare att hbt-frågor är fortsatt prioriterade av den . Utskottet välkomnade redan i betänkande 2010/11: UU15 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik, att inom samarbetet för hade haft en pådrivande roll för att ta fram en rekommendation om skydd mot diskriminering som har samband med sexuell läggning eller könsidentitet (CM/Rec(2010)5). Rekommendationen, som antogs av ministerkommittén , innebar att samtliga medlemsstater i enades om ett dokument som uttryckligen bekräftade hbt-personers rättigheter. Rekommendationen bidrog till att det skapades en mindre hbt-enhet inom sekretariat med uppgift att ansvara för rekommendationens implementeringsarbete. Hbt-enheten är beroende av frivilliga bidrag från medlemsstaterna för att kunna finansiera projekt. Utskottet välkomnar att bidrog finansiellt till ett sådant projekt som pågick 2011–2013 och som syftade till att stödja arbetet med att implementera rekommendationen i , , , , och . beslutade ministerkommittén att arbete för att stödja implementeringen av rekommendationen ska fortsätta. Utskottet välkomnar att följer detta på nära håll. Vidare välkomnar utskottet att hbt-personers rättigheter har varit ett av flera prioriterade områden för kommissarie för mänskliga rättigheter –2013. Utskottet noterar att PACE antog en rekommendation (Rec 2021(2013)) och en resolution (Res 1948(2013)), vilka behandlade temat diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Utskottet välkomnar att PACE i resolutionen uppmärksammade hbt-personers rättigheter inom lagstiftningsområdet i bl.a. , och . anordnade utskottet en öppen utfrågning om SRHR. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avstyrker motionerna 2012/13:U306 yrkandena 95 och 96 och 2013/14:U2 yrkandena 5 och 6. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår de motionsyrkanden som finns i bilaga 2 under rubriken som avslås av utskottet i förslagspunkt 7. Utskottet föreslår också att skrivelsen och redogörelserna läggs till handlingarna. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden, som utskottet fastställde . Utskottet har vid genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Med vad som anförs i betänkandet föreslår utskottet att lägger skrivelse 2012/13:184 och redogörelserna /13:ER1 och 2013/14:ER1 till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. Demokrati och frågor relaterade till demokratifrämjande arbete, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U3 av m.fl. (SD) och 2011/12:U315 av m.fl. (S) yrkandena 89 och 95, 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkandena 90–92, 2013/14:U2 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 7 samt 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 103. verksamhet har bl.a. berört ett utökat arbete mot rasism och främlingsfientlighet. Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) är inrättad av , och denna organisation släppte en rapport om situationen i . ställer sig positiva till ett generellt arbete mot rasism, men tyvärr blir användningen av begreppet alltför ofta politiserad och används för att misstänkliggöra också legitim kritik mot politiska missförhållanden inom migrationspolitiken. Tyvärr har också ECRI fallit i denna fälla eftersom ett av avsnitten i den aktuella rapporten uttryckligen beklagar det problematiska med att partiet har nått sådana framgångar vid de allmänna valen 2010. Det förefaller dessutom som om ECRI i sin rapport beklagar att det inte var möjligt att väcka enskilt åtal mot efter att han skrev en debattartikel som var kritisk mot extrema yttringar inom islam . Det är också tydligt i rapporten att de rekommendationer som ECRI utfärdar på olika håll i rapporten just syftar till att begränsa inflytande för främlingsfientliga och islamofobiska partier, med vilket tyvärr avses även . ECRI beklagar också att det inte finns möjlighet att upplösa partier och organisationer som befrämjar rasism, vilket (givet hur begreppet används i den här rapporten) nog tyvärr får anses innefatta .