bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Ändringarna innebär bl.a. att även betalningar som går via vissa obeskattade juridiska konstruktioner, såväl inom som utanför EU, till fysiska personer inom EU, ska omfattas av direktivet. Dessutom avses tillämpningsområdet utökas till att bl.a. omfatta vissa livförsäkringar. Förändringarna syftar också till att höja kvaliteten på den information som utbyts så att den fysiska person som tar emot en räntebetalning med större säkerhet kan identifieras. Vidare har ett mandat antagits för kommissionen att förhandla med , , , och så att även dessa länder ska tillämpa de föreslagna ändringarna av direktivet. Kommissionen har förhandlat med , , , och i syfte att nå en snabb överenskommelse och lämnade en rapport till rådet om läget i förhandlingarna. Av rapporten framgår att länderna till en början ville hålla fast vid möjligheten att använda källbeskattning som ett alternativ till informationsutbyte. Kommissionen å sin sida höll fast vid att informationsutbyte ska användas och att detta även ska gälla vid genomförandet av det förändrade sparandedirektivet. Under förhandlingarnas gång stod det klart att alla de fem länderna accepterar att den enda realistiska lösningen är att ett framtida samarbete baseras på den globala standard för informationsutbyte som tar fram. Man erkände att en användning av andra metoder under en övergångstid skulle ha större nackdelar än fördelar eftersom utvecklingen mot en global standard framstår som oundviklig. De företag som berörs skulle inte heller välkomna en tillfällig lösning. Kommissionens rapport välkomnades av rådet vid mötet den 20–, och rådet uppmanade kommissionen att snabbt slutföra förhandlingarna och rapportera läget . Om förhandlingarna inte går framåt uppmanades kommissionen att undersöka vilka åtgärder som kan användas för att säkra att den nya globala standarden för informationsutbyte tillämpas. Med detta som bakgrund klargjorde rådet att förslaget om ändringar i sparandedirektivet kommer att antas vid mötet . Förslaget har härefter antagits. Inom EU gäller direktivet (rådets direktiv /16/EU) om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Det innehåller långtgående skyldigheter för medlemsstaterna, framför allt när det gäller att utföra utredningar för att få fram upplysningar som en annan medlemsstat begär. En anmodad medlemsstat har inte rätt att vägra att lämna upplysningar enbart därför att den inte har något eget intresse av denna information. Den anmodade myndigheten kan inte heller vägra att lämna upplysningar enbart på grund av att dessa innehas av en bank eller ett annat finansinstitut, en förvaltare eller en person som agerar i egenskap av ombud eller förvaltare, eller på grund av att upplysningarna rör ägarintressen i en person. Bestämmelserna har en utformning som överensstämmer med den internationellt accepterade standarden för informationsutbyte på skatteområdet. Direktivet innehåller också obligatoriska bestämmelser om automatiskt informationsutbyte om styrelsearvoden, livförsäkringsprodukter som inte omfattas av andra unionsrättsakter om utbyte av upplysningar och andra liknande åtgärder, pensioner samt ägande av och inkomster från fast egendom. Skyldigheten för en medlemsstat att utbyta dessa upplysningar begränsas till sådana upplysningar som medlemsstaten har tillgängliga. Bestämmelserna om automatiskt informationsutbyte ska börja tillämpas i medlemsstaterna Kommissionen har lagt fram ett förslag om ändring i direktivet (KOM(2013), 348) om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Förslaget utvidgar det automatiska utbytet till att omfatta tillgångar och kapitalinkomster på finansiella konton. Skyldigheten att utbyta information om de nya kategorierna av inkomster och kapital ska gälla oavsett om denna information finns tillgänglig eller inte. Vid ett möte i rådsarbetsgruppen framkom att det råder enighet om att förslaget kommer att behöva justeras för att överensstämma med den globala standard som arbetar med. publicerade ett förslag till en global standard för automatiskt informationsutbyte i fråga om finansiella tillgångar och inkomster. Det handlar om en modell för bilaterala och multilaterala avtal om sådant informationsutbyte. modellavtal återspeglar innehållet i G5:s modell för avtal med om Fatca. Frågan om land-för-land-redovisning har tagits upp av inom ramen för punkt 13 i handlingsplanen om urholkning av skattetesen och överföring av vinster. Ett utkast till en mall för land-för-land-redovisning publicerades . Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna, och ett stort antal sådana avtal har ingåtts. Avtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centrum runt om i världen, och har använt de nya avtalen med mycket goda resultat. Upptaxeringar och självrättelser har genererat ca i extra skatt . Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. På mandat från rådet inledde kommissionen 2006 förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s medlemsstater och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Kopplat till detta avtal finns även frågan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. När det gäller är det fråga om att komplettera ett befintligt antibedrägeriavtal. Uppförandekodgruppens arbete med att motverka skadlig skattekonkurrens fortsätter. Inom EU är det inte godtagbart att ha skatteåtgärder som strider mot uppförandekodens principer. Det bör inte heller vara godtagbart för länder utanför EU att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. gav därför kommissionen i uppdrag att påbörja diskussioner med och om principerna och kriterierna i uppförandekoden. Kommissionens uppdrag är ett första steg i arbetet med att förmå och att följa uppförandekodens principer och avveckla sådana skatteåtgärder som inte är förenliga med dessa principer. Även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden ökar snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen inte förblir rena pappersprodukter. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. Avsikten är att globala standard för automatiskt informationsutbyte i fråga om finansiella tillgångar och inkomster ska övervakas och revideras av . kan konstatera att det internationella arbetet mot skatteflykt har en inriktning som stämmer väl överens med den viljeinriktning som motionärerna ger uttryck för. anser inte att det finns anledning för att i detta ärende rikta tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av detta arbete och avstyrker därför motionen i denna del. Samråden om ekonomiska och finansiella frågor har varit inriktade på att stärka EU-regelverken för den finansiella sektorn i ljuset av den ekonomiska krisen. Inrättandet av en bankunion behandlades i samband med möten i såväl rådet för ekonomiska och finansiella frågor () som . beslutades om nya kapitaltäckningskrav, en gemensam tillsynsmekanism för länderna i bankunionen och ett krishanteringsramverk. Förhandlingar om en gemensam avvecklingsmekanism för länderna i bankunionen samt ändringar i insättningsgarantisystemet pågick . Nämnden förde diskussioner om omfattande och komplexa förslag till regelverk. En majoritet gav stöd till regeringens förhandlingslinje, och diskussionerna handlade bl.a. om att se till att som står utanför bankunionen inte påverkas negativt, att ett stabilt system för att motverka framtida kriser skapas och att regeringen är konstruktiv och aktiv även i de förhandlingar som rör förslag som endast omfattar de länder som ingår i bankunionen. Bankunionen är en del av den plan som kommissionen tidigare lagt fram om ett fördjupat EMU-samarbete. diskuterade nämnden bl.a. förhandssamordning av planer för större reformer av den ekonomiska politiken, ett system med avtalsarrangemang för strukturreformer till vilka ekonomiskt stöd kopplas (solidaritetsmekanismer) och den sociala dimensionen av EMU. Regeringen samrådde inför möten i och varvid principiella diskussioner hölls i nämnden om EMU:s utveckling. Det fanns stöd för regeringens inriktning. Delar av oppositionen förordade en mer restriktiv linje. Diskussionerna i nämnden handlade bl.a. om konsekvenserna av ytterligare finanspolitisk samordning, den sociala dimensionen samt frågan om ett socialt protokoll. Nämnden var enig om att kommissionen inte skulle ges ansvarsfrihet för EU-budgeten 2011. vill i detta sammanhang återigen understryka vikten av att värna om ett öppet . Öppenhet måste vara en vägledande princip inom EU:s alla samarbetsområden. Principen om ett öppet bör vara grundläggande även i de delar som rör finansiell stabilitet och långsiktig konkurrenskraft. delar finansutskottets ställningstagande i yttrande 2013/14:FiU6y och skatteutskottets ställningstagande i yttrande 2013/14:SkU7y. avstyrker därmed motionerna 2013/14:U11 yrkandena 4–11, 2013/14:U12 yrkandena 3–5, 16–20 och 28 och 2013/14:U13 yrkandena1–3 och 9. Rättsliga och inrikes frågor Förhandlingarna om det gemensamma asylsystemet avslutades förhandlingar, och systemet ska nu genomföras i medlemsstaterna. Skillnaderna i mottagnings- och asylsystem fortsatte att vara stora mellan medlemsstaterna, och fördelningen av antalet asylsökande var alltjämt mycket ojämn. inträffade återigen tragedier i då migranter och flyktingar på väg till omkom i båtolyckor. Såväl migrationsministrarna som stats- och regeringscheferna diskuterade hur liknande händelser skulle kunna förhindras. En särskild arbetsgrupp tillsattes för att identifiera prioriterade åtgärder för en effektivare tillämpning av EU:s migrationspolitik. Situationen i tydliggjorde återigen vikten av ett nära samarbete med transit- och ursprungsländer inom ramen för EU:s globala strategi för migration och rörlighet, liksom vikten av att fler medlemsländer hjälps åt att ge skydd till flyktingar genom vidarebosättningsprogram. Den eskalerande konflikten i fortsatte också att sätta asylsystemen i EU under press. De asylsökande sökte sig framför allt till och . befann sig de flesta flyktingar som lämnat i grannländerna, för vilka konflikten inneburit stora påfrestningar. Den fria rörligheten för EU-medborgare och deras familjemedlemmar kom att ifrågasättas av en grupp medlemsstater som önskade sätta frågan om social turism och missbruk av välfärdstjänster i mottagarländerna på den politiska dagordningen. Frågan aktualiserades bl.a. av att övergångsreglerna för den rumänska och bulgariska arbetskraftens rörlighet löpte ut /14. Kommissionen och flera medlemsstater, däribland , lyfte dock fram den fria rörlighetens positiva inverkan på tillväxten i och på det faktum att EU-migranter utnyttjar välfärden i mycket liten utsträckning. Socialdemokraterna föreslår i motion 2013/14:U11 av m.fl. yrkande 3 ett tillkännagivande om makars och partners förmögenhetsförhållanden. Motionärerna är positiva till förordningsförslagen, och de delar regeringens bedömning att det finns ett stort praktiskt behov av gemensamma internationellt privaträttsliga regler i fråga om de förmögenhetsrättsliga verkningarna av äktenskap respektive registrerade partnerskap. Enligt motionärerna måste dock unionen, om den på allvar ska leva upp till sina mål om fri rörlighet, gå ett steg längre och kraftigt förstärka samkönade pars rättigheter på detta område. I yrkande 13 anförs bl.a. följande. bör inom EU verka för att stoppa alla former av människohandel. För att uppnå detta bör samarbetet mellan ländernas polis-, tull- och åklagarmyndigheter förstärkas. Vidare bör sambandet mellan prostitution och människohandel tydliggöras. Kravet på dubbel straffbarhet bör tas bort ur den svenska lagstiftningen, och regeringen bör inom EU verka för att köp av sexuella tjänster kriminaliseras i fler medlemsstater. Vidare bör även i fortsättningen vidhålla en restriktiv inställning till narkotika. De brottsbekämpande myndigheterna bör få resurser och verktyg för att förbättra sin förmåga att förebygga extremism och terrorism. Motionärerna anser att det är viktigt att vidmakthålla principen att varje medlemsstat ska ha ansvar för sin egen gränsbevakning. De anför att upprätthållandet av den fria rörligheten för personer är en av de starkaste legitimitetsgrunderna för EU. Ett starkt gränsskydd är en förutsättning för detta, men det får inte innebära att Frontex eller andra EU-organ får avgöra hur medlemsstaterna ska fördela sina övervakningsresurser, det vore inte acceptabelt ur subsidiaritetssynpunkt. Avslutningsvis anser motionärerna att skyddet av brottsmisstänktas grundläggande rättigheter behöver stärkas. De menar att det är viktigt att står upp för mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och driver denna fråga i EU. I kommittémotion 2013/14:U13 av m.fl. anför att konflikten i visar på betydelsen av en human flyktingpolitik och fungerande flyktvägar till EU. Motionärerna framhåller att är en för människor som har lyckas ta sig hit, men för de flesta står EU:s murar i vägen. Regeringen bör därför arbeta för att skapa lagliga vägar till EU för asylsökande, (yrkande 10). Ett led i detta är att ge asylsökande möjlighet att söka asyl och asylvisum på EU:s ambassader (yrkande 11). Motionärerna begär tillkännagivanden om detta. I samma motion yrkande 12 framhåller motionärerna att en gemensam flyktingpolitik för hela EU inte får hindra enskilda medlemsstater från att vara mer öppna än vad de gemensamma överenskommelserna kräver. Genom att reformera Dublinförordningen så att en asylansökan prövas i det EU-land där den asylsökande söker asyl i stället för, som , i det land personen först anlände till kan mänskliga rättigheter inom EU stärkas. Motionärerna framhåller vidare att regeringen bör verka för att regnbågsfamiljer erkänns i hela i EU och att begreppet familj införs i all relevant EU-lagstiftning (yrkande 14). I yrkande 15 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening att man ska arbeta för lagstadgat skydd mot våld och hets mot hbtq-personer i hela unionen. I kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. yrkandena 21 och 22 vill att regeringen ska utreda och redovisa negativa effekter av och bristande gränsskydd och hur det påverkat . De anser vidare att gränsskyddet inte fungerar och att därför i sin nuvarande form ska avvecklas. I yrkande 23 framhåller att Dublinförordningen tillämpades i endast av asylärendena trots att av alla asylsökande kommit till landvägen. Förordningen är enligt motionärerna tydlig med att asylprövningen ska ske i det unionsland utlänningen först kom till och anser att regeringen bör se till att Dublinförordningen efterlevs. I samma motion begärs ett tillkännagivande om att bör verka för att stoppa vidare viseringsavtal med länder som inte uppfyller nödvändiga krav bl.a. vad gäller problem med organiserad brottslighet och den ekonomiska standarden i landet (yrkande 24). Vid beredningen av de föregående årens skrivelser om verksamheten i EU (senast i 2012/13:JuU7y) anförde justitieutskottet att människohandel är en allvarlig kränkning av den enskilda individens människovärde och rätt att få bestämma över sitt liv och sin kropp. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål är ett allvarligt hinder för social jämlikhet och jämställdhet mellan könen och för de utsattas möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. vidhåller denna uppfattning och anser att insatser för att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål måste präglas av internationell samverkan. När det gäller yrkandet i motion 2013/14:U11 (S) yrkande 13 om att undanta brottet köp av sexuell tjänst från kravet på dubbel straffbarhet konstaterar utskottet, precis som utskottet gjorde i yttrande JuU7y s. 5, att det är en fråga som avgörs på nationell nivå. vill uppmärksamma att arbetar aktivt för att informera andra länder om de goda erfarenheterna av den svenska sexköpslagstiftningen. När det gäller de brottsbekämpande myndigheternas informationsutbyte på unionsnivå delar utskottet uppfattningen att det är viktigt att det finns ett fungerande och rättssäkert internationellt regelverk som värnar den enskildes integritet. Det är också viktigt att reglerna är förenliga med principerna om proportionalitet och subsidiaritet. Det är viktigt att står upp för mänskliga rättigheter och rättssäkerhet och driver dessa frågor i EU. noterar att flera av de prioriteringar som görs inom ramen för policycykeln mot allvarlig organiserad brottslighet syftar till att minska produktionen av och handeln med syntetisk narkotika, kokain och heroin samt att försvaga kriminella brottssyndikat som ägnar sig åt bl.a. människohandel, smuggling, narkotika och it-brottslighet. Att bekämpa organiserad brottslighet är viktigt, och utskottet ser ett tydligt mervärde i det europeiska samarbetet i dessa frågor. När det gäller förebyggande och bekämpning av terrorism anser justitieutskottet att det är angeläget att verka för en väl avvägd balans mellan behovet av åtgärder för att kunna bekämpa terrorism på ett effektivt sätt och respekten för de grundläggande rättigheterna, särskilt den personliga integriteten. Utskottet noterar att regeringen bevakar dessa aspekter i EU-arbetet. Utskottet anser vidare att det är viktigt att rekryteringen till extremistiska organisationer motverkas. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår på EU-nivå vad gäller att förebygga terrorism, motverka dess grunder och att hjälpa dem som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. anser att det är viktigt att värna den fria rörligheten för personer och möjligheten att förflytta sig inom unionen utan inre gränskontroller. är nödvändigt för att garantera den fria rörligheten inom EU. Även om samarbetet behöver förbättras i vissa delar ifrågasätter utskottet inte som sådant. Utskottet noterar antagandet av lagstiftningspaketet om förvaltning av och att den nya utvärderingsmekanismen kommer att börja tillämpas , vilket bör leda till ett bättre fungerande Schengensamarbete. Flera åtgärder för att stärka gränsskyddet har därtill vidtagits för att komma till rätta med de brister som har uppmärksammats. Ett väl fungerande Schengensamarbete kräver att medlemsstaterna har förtroende för varandras gränskontroller. Ett starkt och väl fungerande yttre gränsskydd är en förutsättning för detta, men precis som det anförs i motionerna är det viktigt att upprätthålla principen att varje medlemsstat ska ha ansvar för sin egen gränsbevakning. Frontex uppdrag och befogenheter har förtydligats och förstärkts . trädde den nya Frontexförordningen i kraft, och trädde Eurosur i kraft. Därtill har förhandlingarna om nya riktlinjer för sjögränsoperationer som samordnas av Frontex nått sitt slutskede. anser att det är av stor betydelse att de medlemsstater som deltar i Frontex sjöoperationer har gemensamma regler för hur sjöräddning och landsättning ska ske. Det är enligt justitieutskottets uppfattning viktigt att de gemensamma operationerna bedrivs effektivt och med respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna. Särskilt viktig är uppgiften att rädda liv och säkerställandet av att ingen migrant överlämnas till en annan stats myndigheter i strid med grundläggande rättigheter. När det gäller begäran i motion 2013/14:U13 (MP) yrkande 15 om att regeringen ska arbeta för lagstadgat skydd mot våld och hets för hbtq-personer i hela unionen anför justitieutskottet följande. Alla människor ska vara lika inför lagen, det är en viktig och grundläggande princip i ett demokratiskt och rättssäkert samhälle. Ingen människa ska behöva utstå diskriminering eller ha sämre rättigheter än andra medborgare på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Dessa principer är emellertid en del av unionsrätten genom EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, som är fogad till fördragen. Artikel 20 i stadgan fastslår principen om alla människors likhet inför lagen, och artikel 21 innebär ett förbud mot diskriminering bl.a. på grund av sexuell läggning. Utskottet anser att det är en självklarhet att dessa grundläggande rättigheter respekteras vid all tillämpning av på såväl europeisk som nationell nivå. Vad gäller kommissionens förslag om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet vidhåller utskottet sin uppfattning att förslaget är alltför långtgående och i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen (se utlåtande 2013/14:JuU13). Utskottet konstaterar att regeringen driver frågan om att stärka misstänktas och tilltalades processuella rättigheter. Bland annat var det en högprioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU . Avslutningsvis vill justitieutskottet framhålla vikten av att det fleråriga arbetsprogrammet för rättsliga frågor som ska ta vid efter Stockholmsprogrammet fokuserar på att se till att den lagstiftning som redan finns genomförs och tillämpas korrekt, följs upp och utvärderas samt vid behov konsolideras. noterar också att många EU-dokument inte har hunnit översättas innan de behandlas i , vilket kan vara problematiskt. , som avstyrker motionsyrkandena, har i övrigt ingenting att anföra i fråga om regeringens skrivelse. Inom Europeiska unionen förs förhandlingar om kommissionens förslag till förordningar om makars och partners förmögenhetsförhållanden. Som ett led i detta hade civilutskottet en överläggning med företrädare för regeringen. Regeringen presenterade då den svenska ståndpunkten vid förhandlingarna. Enligt regeringens bedömning finns det ett stort praktiskt behov av gemensamma internationellt privaträttsliga regler i fråga om de förmögenhetsrättsliga verkningarna av äktenskap respektive registrerade partnerskap. Det är fråga om regler som kommer att vara av märkbar nytta för den enskilda medborgaren. Regeringen har därför välkomnat att förslagen till EU-instrument har lagts fram. I förhandlingsarbetet verkar regeringen för lösningar som motsvarar de behov som finns och som leder till att syftet med förslagen uppnås, dvs. att skapa en klar och tydlig EU-rättslig ram som gör det möjligt att fastställa behörig domstol och tillämplig lag i mål om makars respektive registrerade partners förmögenhetsförhållanden och att underlätta rörligheten för domar och handlingar mellan medlemsstaterna. Regeringen verkar också för att det ska finnas en möjlighet att under vissa förutsättningar undvika tillämpningen av utländsk lag till förmån för vissa bestämmelser i till skydd för den svagare parten. I förhandlingsarbetet bevakar regeringen också nordiska intressen. Det är vidare av stor vikt för regeringen att förslagen inte leder till diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Exempelvis bevakar regeringen att förslaget till förordning om makars förmögenhetsförhållanden även omfattar samkönade äkta par. Av samma skäl är det en utgångspunkt i förhandlingsarbetet att lösningarna ska vara lika i de båda förslagen, om inte sakliga skäl talar emot det. Utskottet gav enhälligt sitt stöd till regeringens ståndpunkt vid överläggningen (prot. § 3). anser att det är viktigt att regeringen inom EU arbetar för att samkönade pars rättigheter på det aktuella området stärks. Som framgår av regeringens ståndpunkt är det av stor vikt för regeringen att förslagen inte leder till diskriminering på grund av kön eller sexuell läggning. Exempelvis bevakar regeringen att förslaget till förordning om makars förmögenhetsförhållanden även omfattar samkönade äkta par.