bet · H101UbU13 · 2014-01-27 00:00:00 — Därför bör lärare ha kunskap om genus och hur detta påverkar undervisningen. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Nya utbildningar och inriktningar, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkandena 49 och 50 samt 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Ub301 av (FP). Vi anser att det behövs bättre möjligheter för elitidrottare att kombinera idrott och studier vid universitet och högskola. Ett samlat internationellt program för idrottsmäns möjligheter till yrkeskarriär bör utvecklas. Det ska ske i samverkan mellan idrottsrörelsen, staten, högskolor, universitet och kommuner. Under sin idrottskarriär är elitidrottare av naturliga skäl helt koncentrerade på träning och på att lyckas i sin idrott. Inte sällan tvingas de att avstå från eller helt ge upp utbildningsambitioner. Det vill vi ändra på. Vi vill att det utvecklas fler och mer omfattande samarbeten mellan universitet och högskolor och olika specialidrottsförbund. Vi vill att elitidrottare ges särskilda förutsättningar för högskolestudier. Det handlar om att lärosätet har en förståelse för elitidrottares särskilda behov och förutsättningar. Det handlar exempelvis om att kunna ta ledigt för träningsläger eller tävlingar utan att det hindrar utbildningen. Det handlar också om att det på studieorten finns tillgång till högklassiga träningsanläggningar och tränare som möter elitidrottarens behov. När idrottskarriären är över står många utan rimliga möjligheter att komma in i en annan yrkesbana. Andra länder som exempelvis har särskilda universitetsprogram för elitidrottare. Vi tycker att det är hög tid att utvecklar – anpassade för svenska förhållanden – ett väl fungerande system med insatser tidigt i idrottskarriären för att ge elitidrottare och kommande elitidrottare en möjlighet till en civil karriär efter idrotten. Vi vill därför tillsammans med idrottsrörelsen utveckla ett samlat program för idrottsmäns möjligheter till en yrkeskarriär efter den aktiva idrottstiden. En hel del görs redan av enskilda klubbar i samverkan med kommuner och i vissa fall andra utbildningsanordnare. Vi vill nu ta ett samlat nationellt grepp där såväl staten som högskolor och kommuner samverkar. Tidiga anpassade utbildningsinsatser som går att kombinera med en elitidrottskarriär är en del i detta program. Men även insatser som personliga karriärplaneringsprogram och särskilda specialinriktade team inom arbetsförmedlingen bör prövas. Att handleda lärlingar, praktikanter, studenter men också att introducera nyanställda kräver kunskap och erfarenhet. Inom vissa branscher, där man traditionellt har handlett studenter, finns det redan olika utbildningar. I takt med att YA-jobb, praktiktjänstgöring, lärlingar, studentmedarbetare och andra typer av längre introduktionsperioder blir vanligare kommer kravet på handledningen att öka. Varje individ måste garanteras handledning av hög kvalitet för att bästa resultat ska nås. I några sektorer råder brist på duktiga handledare. De som ändå tar dessa uppdrag får ofta varken tid eller resurser för att kunna göra ett bra jobb. Inte heller får de någon större respekt eller uppskattning. Ett genomgripande förbättringsarbete behöver genomföras för att satsningar såsom yrkesintroduktionsanställningar ska kunna fungera riktigt väl. Som en vital del i det förbättringsarbetet vill vi etablera ett nationellt centrum där arbetsmarknadens parter inom de olika branscherna gemensamt utarbetar handledarutbildningar. Centrumet ska erbjuda ett specialiserat utbud av handledarutbildningar och ha så stor kapacitet att alla lärlingshandledare utan någon längre väntetid ska kunna gå en introduktionskurs på 1–. Centrumet ska även löpande bistå såväl aktiva handledare som arbetsgivare och fackföreningar med expertkunskap rörande alla delar av handledarskapet. Ett sådant centrum kan med fördel etableras under ansvar. En särskild vinst med att utveckla handledningen är att det är ett bra sätt att använda kvinnors och mäns kompetens längre i arbetslivet. Om erfarna men slitna arbetstagare mot slutet av sina yrkesliv kan gå in i kvalificerade handledarroller slås två flugor i en smäll. Dels tas deras ofta helt unika kompetens bättre till vara på arbetsplatserna, dels får de själva en arbetssituation som gör att de orkar till och kanske lite till. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Framtida utbyggnad av lärosäten och utbildningar, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:Ub279 av (KD) yrkande 1, 2013/14:Ub281 av (M), 2013/14:Ub361 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub493 av och (båda S), 2013/14:Ub583 av Per Lodenius (C), 2013/14:N333 av (FP) yrkande 8 och 2013/14:N340 av m.fl. (S) yrkande 2. Kvaliteten i ett utbildningssystem kan aldrig bli högre än kvaliteten på dess lärare. För att öka kunskapsresultaten i den svenska skolan krävs att många ambitiösa studenter väljer att utbilda sig till lärare. Vi vill att läraryrket ska bli ett eftertraktat framtidsyrke och vi vill professionalisera lärarrollen. Ett brett nationellt samarbete kan öka läraryrkets attraktionskraft. För att lyckas med det måste det också löna sig bra att utbilda sig till och arbeta som lärare. är utvecklingen av antalet sökande till lärarutbildningarna oroväckande, inte minst mot bakgrund av det framtida behovet av lärare. Kvaliteten inom lärarutbildningen behöver höjas. TCO visar i sin rapport att av lärarstudenterna har eller mindre undervisning . Studietiden är i snitt på lärarutbildningen. Heltidsstudier ska motsvara heltid. Studenter ska i snitt studera för att klara kraven i utbildningen. Därför vill vi se en kvalitetssatsning på lärarutbildningen. Vi vill sätta fokus på fler lärarledda undervisningstimmar. Det ställer högre krav på studenterna men det ger också ett bättre stöd till dem och en högre kvalitet i utbildningen. Kvalitetssatsningen ska användas till att öka den lärarledda undervisningstiden, höja kraven och antalet studietimmar studenterna lägger ned. En höjd utbildningskvalitet för lärarstudenterna kommer att förbereda studenterna bättre för yrkeslivet som utbildningens attraktivitet höjs. För att höja kvaliteten behöver också fler begåvade studenter söka sig till lärarutbildningen. För att eleverna ska möta skickliga lärare också är det viktigt att de bäst lämpade för yrket blir lärare. Vi har föreslagit en försöksverksamhet med lämplighetsprov vid några utvalda lärarhögskolor för att pröva en förändring av antagningen till lärarutbildningen. Det är bra att regeringen nu föreslår ett sådant försök. Vi vill underlätta för fler studenter med en annan utbildningsbakgrund och för yrkesverksamma att skaffa sig en lärarutbildning. Särskilt viktigt är detta när det gäller lärarutbildningar inom matematik och naturvetenskap. Lärarutbildningen har jämfört med andra högskoleutbildningar fortfarande alldeles för få disputerade lärare. Den måste ha en större förankring i forskning och utbilda vana forskningsanvändare. Lärarutbildningen behöver också en tydligare koppling till skolvardagen genom medverkan från erfarna lärare som är yrkesaktiva i skolan. Den utbildningsvetenskapliga forskningen behöver stärkas och samverkan mellan forskare och förskola/skola måste stärkas. Fler yrkesverksamma förskollärare och lärare ska ges möjlighet till egen forskning, t.ex. vid forskarskolor, som en del av eller parallellt med sitt ordinarie arbete. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Utbildningens struktur och innehåll, punkt 7 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub537 av i m.fl. (S) och 2013/14:Ju388 av (KD) yrkande 2, 2013/14:Ub267 av (S), 2013/14:Ub387 av (M), 2013/14:Ub402 av (M), 2013/14:Ub440 av (S), 2013/14:Ub441 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub574 av m.fl. (MP). Intresset för att bli lärare i de estetiska ämnena på högstadiet är överlag mycket dåligt, och musikämnet verkar stå för den mest extrema minskningen jämfört med tidigare. väljer att inte erbjuda 7–9-utbildningen /14 med hänvisning till det dåliga söktrycket. Orsaken till det vikande intresset för 7–9-utbildningen kan bl.a. sökas i den nya lärarutbildningen. Inom bara kommer vi att stå inför en akut brist på musiklärare med djup ämneskunskap på grundskole- men även gymnasienivå. Ett skäl till att mycket färre söker till musiklärarutbildningen beror på beslutet att ta bort estetiska ämnen (bl.a. musik) som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasieskolan. Detta beslut har sänt signaler att musik och andra estetiska ämnen inte är viktiga och kanske inget att satsa på som yrkeskarriär. Detta kan innebära att den kvalitet som svensk musikundervisning har hållit , tack vare en gedigen lärarutbildning, försvagas och att även rekryteringen till estetiska program och återväxten i svenskt musikliv försvagas. Forskning visar dessutom att bra musikundervisning förbättrar elevernas resultat även i övriga ämnen, stimulerar ett kreativt förhållningssätt och ger goda förutsättningar för att delta i samhällets kulturliv. Dessutom är det svenska musikundret i fara. Vår framgångsrika musikexport har byggt på bra musikundervisning i skolan i kombination med kulturskolorna, där alla barn oavsett bakgrund har fått möjlighet att utveckla sina musikaliska färdigheter. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Utbildningens struktur och innehåll, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub574 av m.fl. (MP) och 2013/14:Ju388 av (KD) yrkande 2, 2013/14:Ub267 av (S), 2013/14:Ub387 av (M), 2013/14:Ub402 av (M), 2013/14:Ub440 av (S), 2013/14:Ub441 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub537 av i m.fl. (S). har i allt högre grad utmärkt sig ur ett internationellt perspektiv som ett musikland. Det uttrycks allt som oftast att musik och kulturskolor är en del i grunden till det som brukar kallas det svenska musikundret. Kultur är bra på många sätt, både för svensk ekonomi och för den enskilda eleven. Kultur ger oss perspektiv, bidrar till reflektion, skapar möten mellan människor och ger oss fler sätt att utvecklas på. En självklar del i det svenska kulturlivet är musik och kulturskolornas verksamheter. De kommunala musik- och kulturskolorna är dessutom grunden för många skolors kulturarbete och för återväxten i kulturlivet, men förutsättningarna för kulturskolorna har försämrats i och med att lärarutbildningen till har lagts ned. Regeringen kom med nya kulturpolitiska mål i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) som då skulle slå vakt om barns och ungas rätt till kultur. fråntogs musik- och kulturskolorna en relevant lärarutbildning. När de nya lärarutbildningarna skapades försämrades förutsättningarna för kultur- och musikskolorna. innebär lärarutbildningen att studenterna ska läsa minst två ämnen, varigenom de rena instrumentlärarutbildningarna försvunnit. Enligt samstämmiga uppgifter från bl.a. Smok () och , kommer det därför att uppstå brist på lärare inom kultur- och musikskolorna. Detta beror enligt dem dels på problem för befintliga lärare att få legitimation som lärare, dels på att det kommer att finnas så få utbildade lärare som kan undervisa på musik- och kulturskolor. Här krävs lösningar, t.ex. att studenter som har studerat vid konst- och musikhögskolorna genom enkel påbyggnadsutbildning inom lärarutbildningar ska kunna få en lärarexamen för att inte bara kunna undervisa som lärare i bild, musik eller estetiska ämnen, utan även på en kultur- och musikskola. Den utredning som föregick propositionen om den nya lärarutbildningen (En hållbar lärarutbildning [SOU 2008:109]) föreslog en särskild utbildning för lärare i kultur- och musikskolor, men denna del togs bort i förslaget som lämnades till . Bland andra motionerade om att hänsyn skulle tas till behovet av utbildade lärare för kultur- och musikskolorna och anförde i följdmotionen (2009/10:Ub3) att ett område där det även i fortsättningen måste vara möjligt att utbilda ämnesspecialister, vilket har bäring på studenters möjlighet till fördjupning och möjliga ämneskombinationer, är lärare vid musik- och kulturskolor. stödde inte förslaget. Jag beklagar detta. Många av landets musik- och kulturskolor samverkar med grund- och gymnasieskolan. Speciellt i mindre kommuner är detta en förutsättning för att lösa både personal- och lokalfrågan. För att tillvarata den potential som finns inom ämnen inom musik- och kulturområdet krävs antagligen ett utvecklat samspel mellan musik- och och . Ett utvecklat samarbete mellan de båda skolformerna skulle kunna vara en möjlig intressant och fördelaktig lösning för framtidens utbildningar. Jag anser att regeringen bör ges i uppdrag att ta fram ändringar i lärarutbildningen som gör det möjligt att tillgodose kultur- och musikskolornas behov av utbildade lärare. Förlängning av lärarutbildning, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 5. För att kunna möta varje barns behov ska de som arbetar i förskola och fritidshem vara välutbildade och kompetenta. Den nuvarande lärarutbildningen, som har införts, kommer inte att ge de framtida förskollärarna och lärarna i fritidspedagogik tillräckliga kunskaper. I alla andra sammanhang framhålls vilken betydelse välutbildade och kunniga lärare har, men inte när det gäller förskola och fritidshem. Ett huvudsyfte med lärarutbildningsreformen var att stärka lärarutbildningens forskningsanknytning och möjliggöra en direkt övergång från professionsutbildning till forskarutbildning, utan kostsamma kompletteringar. Efter reformen fick förskollärare och lärare med inriktning mot fritidspedagogik eller mot de tidigare åren i sådana möjligheter. Det skedde dels genom tillkomsten av nya forskarutbildningar vid universiteten, dels genom tillkomsten av forskarskolor som innebär ett samarbete med och uppbyggnad av forskarmiljöer vid högskolorna med lärarutbildning. I samband med att den s.k. Bolognaprocessen infördes blev examina uppdelade på grundnivå eller avancerad nivå. Den avancerade nivån omfattar minst 240 poäng och ger behörighet till forskarutbildningen. Några av lärarutbildningens examina hamnade då på grundnivå eftersom de var kortare än . Det gällde bl.a. examina med inriktning mot förskola, fritidshem och tidiga år, som alla var för korta. För förskolans del gäller fortfarande argumentet att mer fördjupning och bättre forskningsanknytning i förskollärarutbildningen leder till högre kvalitet i förskolan precis som inom andra skolformer. Den nya skollagen har även inneburit ett förtydligat ansvar för förskollärare att leda den pedagogiska verksamheten, och det är också ett motiv till att förbättra förskollärarutbildningen. Bättre kunskaper kommer också att behövas nu när trycket på förskolan ökar att barnen ska lära sig läsa och räkna i förskolan. För att det inte ska bli fråga om en tidigarelagd skolstart med vanliga lektioner och undervisning behövs kunniga förskollärare som kan ta till vara barnens nyfikenhet och lust att lära utan att släcka deras intresse och självförtroende. I fritidshemmen riskerar kvaliteten att försämras ytterligare med den nya lärarutbildningen. Blivande lärare med inriktning mot fritidspedagogik har fått sin utbildning kortad till . Dessutom är det inom denna inriktning endast möjligt att fördjupa sig i praktiska och estetiska ämnen. Ett syfte med fritidshemmen är att de ska ingå som en integrerad del i en samlad skoldag. De har en pedagogisk uppgift och betydelse i och med att läroplanen även gäller för fritidshemmen. Det är därför nödvändigt att grundlärare med inriktning mot fritidshem har djupa kunskaper inom exempelvis läs-, skriv- och matematiklärande för att kunna möta barnen i deras ständigt pågående lärande. Lärare inom den obligatoriska skolan och lärare med inriktning mot fritidspedagogik samverkar i arbetslag och bidrar med sina skilda och speciella kompetenser till att eleverna når målen i skolan. Båda dessa grupper bör dessutom ha en bred och djup forskningsförankring i sin utbildning. För att lärare med inriktning mot fritidshem ska få tillräcklig kompetens i fritidspedagogik och sidoämnen, inklusive de teoretiska ämnena, för att undervisa 6–12-åringar är det nödvändigt att utbildningen förlängs. Regeringen bör återkomma med förslag på hur samtliga lärarutbildningar, alltså även de för arbete i förskola, förskoleklass och fritidshem, kan ge behörighet för utbildning på master- och forskarnivå. Breddad rekrytering, tillträde och studentfrågor, punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 19 samt 2013/14:Ub214 av m.fl. (MP), 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:Ub286 av (S), 2013/14:Ub309 av (KD), 2013/14:Ub442 av (S), 2013/14:Ub489 av m.fl. (S), 2013/14:Ub501 av (S) och 2013/14:Ub522 av (KD) yrkandena 1 och 2. Om ska kunna ligga i framkant och säkra morgondagens forskning och innovation krävs ett tätt utbyte med andra delar av världen. läser alltför få svenska studenter utomlands och sedan studieavgifter för utomeuropeiska studenter infördes i har även antalet inresande utomeuropeiska studenter minskat avsevärt. Även administrativa hinder och orimligt långa väntetider på antagningsbesked riskerar att stänga ute duktiga utbytesstudenter från högre studier och forskning i . Alltför få nyutexaminerade utländska studenter beviljas uppehållstillstånd för att arbeta i efter examen och därmed går vår arbetsmarknad miste om högutbildade internationella begåvningar som skulle kunna lösa en del av landets rekryteringsproblem. För att öka utbytet med andra delar av världen, och göra det möjligt för fler studenter att stanna i för att arbeta och forska, behöver en andel av studieplatserna öppnas för utomeuropeiska studenter. Utgångspunkten ska vara att studier i är avgiftsfria. Även en dubblering av antalet svenska studenter som läser delar av sin utbildning utomlands bör vara en målsättning. var glädjande nog alla riksdagspartier eniga om att utreda hur kårobligatoriet kunde avskaffas på ett sätt som bevarade och stärkte studentinflytandet. Vi försvarade inte kårobligatoriet av något principskäl. Men regeringspartierna utformade sitt förslag så att studenternas internationellt sett unika inflytande riskerar att slås i spillror. Vi ser stora poänger med att svenska studenter inte bara är passiva konsumenter, utan tvärtom aktiva och kunniga medaktörer i akademin. har det gått avskaffandet, och en rapport från och visar att det finns skäl att känna oro för både studentinflytandet och studentkårernas oberoende. Många kårer har minskande medlemstal och är ekonomiskt pressade. Därmed riskerar granskningen och utvecklingen av högskolornas kvalitet att försämras. Regeringen har dessutom lagt över ett antal nya kostsamma uppgifter för den studiesociala verksamheten på högskolorna utan att skjuta till en enda krona för detta. Resurser kommer därför att tas från grundutbildningsanslaget och urholka utbildningskvaliteten ytterligare. Sammantaget är detta djupt ansvarslöst mot alla som verkar i den högre utbildningen . Studentinflytandet måste vara starkt på alla nivåer och legitimiteten för studentrepresentanterna värnas. Studentkårer och nationer måste även vara fria och oberoende gentemot högskolan. Utbildningsbevakningen för att utveckla kvaliteten i utbildningarna måste fortsätta. Det studiesociala arbetet och studenthälsan måste bibehållas och utvecklas ytterligare. Regeringen bör därför se över konsekvenserna av avvecklingen av kårobligatoriet och formerna för hur studentinflytandet kan säkras långsiktigt och utan stark beroendeställning till vare sig staten eller lärosätena. Breddad rekrytering, tillträde och studentfrågor, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub214 av m.fl. (MP) och 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:Ub286 av (S), 2013/14:Ub309 av (KD), 2013/14:Ub442 av (S), 2013/14:Ub489 av m.fl. (S), 2013/14:Ub501 av (S), 2013/14:Ub522 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 19. När folkhögskolorna startades var de ett demokratiprojekt. Alla, inte bara de lyckligt lottade, skulle få möjlighet till bildning och målet var att ta makten över sitt eget liv och att tillsammans med andra påverka och förändra samhället. har folkhögskolan inneburit en andra chans och en väg in i yrkeslivet för dem som av en eller annan anledning inte fått gymnasiekompetens i den ordinarie skolan. Skolformen är därmed en oerhört viktig väg för många som annars inte skulle kunna utbilda sig vid universitet och högskola. I dagens intagningssystem till högre utbildningar finns kvoter för intagning där studenterna kan söka på t.ex. betyg, högskoleprov, intervjuer och arbetsprover. Platserna på högskolornas utbildningar fördelas i proportion till hur många som söker i respektive urvalsgrupp. Ju fler sökande det är från folkhögskolan, desto fler platser går till sökande därifrån. Eftersom folkhögskolan är en liten skolform jämfört med andra skolformer är antalet sökande till högskolan med folkhögskolebakgrund inte så stort. Platsfördelningen görs i två steg så att den proportionerliga fördelningen mellan studerande från olika skolformer ska bli korrekt. Detta innebär att de allra flesta som läser på folkhögskola för att komma in på högre utbildning i praktiken är chanslösa när de hårt arbete väl ska söka. Som exempel togs 2012 inte en enda student in på folkhögskolekvoten till landets lärar- eller läkarprogram och inte heller en enda på t.ex. ämneskurser i historia. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförs. Antagningsregler, insatser för utländska akademiker m.m., punkt 10 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 21 och 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkandena 12–15. Antagningssystemet till högskolan har fått kritik för att vara svåröverskådligt för de sökande, ha dålig prognoskraft och leda till ökad snedrekrytering. Att högskoleprovet har fått allt större betydelse för att komma in, inte minst på prestigeutbildningar, sägs vara en orsak till den dåliga prognoskraften för individens möjligheter att klara sina studier. Därtill gynnar det tydligt män ur högre socialgrupper på bekostnad av andra grupper. Konstruktionen av meritpoängssystemet i gymnasieskolan innebär att språkval som eleven gör i mellanstadiet kan bli avgörande för om eleven senare kan komma in på ett efterlängtat högskoleprogram. En förändring av meritpoängssystemet som bör göras är att kurser i modersmål och minoritetsspråk också ska ge meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk. Kurser i språk ska värderas på samma sätt och en elev ska inte behöva välja bort att läsa modersmål för att det inte ger meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk i gymnasieskolan.