bet · H201FiU2 · 2014-12-12 00:00:00 — Produktivitetsutvecklingen kan variera mellan enskilda år till följd av kalendereffekter och andra tillfälliga orsaker och följs därför bäst om den beräknas . Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade verksamheten var och den senaste tioårsperioden . Regeringen bedömer att produktivitetskravet är uppfyllt. SCB tillfördes –2013 extra medel med för åtgärder för statistikens kvalitet. har SCB tilldelats ytterligare . Mot bakgrund av detta anser regeringen att det finns förutsättningar för SCB att hålla en hög genomförandetakt i det fortsatta kvalitetsarbetet. Regeringen föreslår att SCB:s anslag planenligt minskas med då tidsbegränsade medel för kvalitetsförbättringar upphör. Vidare föreslår regeringen att anslaget minskas med då engångsvisa medel upphör för en förstudie av statistik inom ramen för cirkulär migration. Därutöver minskas anslaget med för att bidra till finansieringen av prioriterade satsningar. Anslaget minskas också med för att –2018 finansiera gemensam e-förvaltning. Målet för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. Inom området ska de ansvariga myndigheterna följa upp och analysera utfall, ta fram kort- och medelfristiga prognoser samt analysera den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom (), (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på precisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen som lämnas av läsarna av prognoserna. Målet för verksamhet är att myndighetens prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen ska vara tillförlitliga som beslutsunderlag. KI bedriver prognosverksamhet och utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Myndigheten publicerar prognoser för svensk och internationell ekonomi i rapportserien Konjunkturläget. Prognosprecision mäts vanligtvis genom kvantitativa mätningar av skillnader mellan prognosen och det faktiska utfallet. Genom att jämföra olika prognosmakares prognoser får man en kompletterande bild av hur KI lyckas i sitt prognosarbete. I KI:s prognoser var precisionen i linje med övriga prognosmakare. –2013 överskattade KI i genomsnitt BNP-utvecklingen och inflationen, men underskattade arbetslösheten. Regeringen skriver att KI:s prognoser bör uppvisa en högre träffsäkerhet och tillförlitlighet än andra prognosmakares. KI:s prognoser har varit tillförlitliga och träffsäkra. Vidare skriver regeringen att skillnaderna mellan prognosmakarnas prognosfel är förhållandevis små, och det är svårt att påvisa att något prognosinstitut skulle vara bättre eller sämre än något annat. Regeringen gav KI i uppdrag att genomföra en förstudie av lämpligt modellstöd för arbetet med medelfristiga makroekonomiska scenarier. Regeringen föreslår att anslaget 1:7 minskas med 2015 för att bidra till finansieringen av prioriterade satsningar. Finanspolitiska rådets huvudsakliga mål är att bidra till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Regeringen bedömer att har uppnått sitt huvudsakliga mål genom publiceringen av rapporten . Vidare skriver regeringen att genom publiceringen av rapporten och genom att arrangera konferenser och seminarier m.m. även har uppnått sina mål om en ökad öppenhet och tydlighet när det gäller den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 minskas med för att bidra till finansieringen av prioriterade satsningar. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med ett rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. () och (FortV) är de två största förvaltarna av statens fastigheter. Resultatbedömningen för SFV och FortV baseras på årsredovisningar och övrig redovisning och statistik. Det pågår ett arbete för att utveckla resultatindikatorerna. För att följa upp utvecklingen inom området i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: • hyresintäkt i kronor per kvadratmeter • driftskostnad i kronor per kvadratmeter • underhållskostnad i kronor per kvadratmeter • driftsnetto i kronor per kvadratmeter • mätning av nöjda kunder • mätning av nöjda medarbetare. Regeringen avser att slutgiltigt återkomma om frågorna som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader. Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning föreslog i betänkandet Staten som fastighetsägare (SOU 2011:31) principer och utgångspunkter för nya avtal mellan SFV och de fem institutioner som har kostnadshyror, nämligen Operan, , , och . I de förslag som regeringen avser att återkomma till med kommer utgångspunkter för ägandet av kulturhistoriskt värdefulla statliga byggnader att redovisas. Regeringen tänker också redovisa ett förslag om hur förvaltningen av statliga kulturfastigheter kan samlas hos en myndighet, SFV. I betänkandet Staten som fastighetsägare pekar utredningen även på att det finns brister i kostnadseffektiviteten i statens lokalförsörjning. ESV och generaldirektören har haft var sitt uppdrag att belysa frågor om lokalanvändningen i . Båda har kommit fram till att det finns en stor besparingspotential om statliga myndigheter flyttar sin verksamhet från mest centrala delar och effektiviserar sina lokalbehov något. Regeringen avser att gå vidare med några av ESV:s förslag och fortsätta att utveckla styrningen av den statliga lokalförsörjningen. Nya myndigheter bör i första hand lokaliseras utanför . Det övergripande målet för SFV:s verksamhet är att förvaltningen av fastigheterna ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet. ska fastigheternas värde bevaras och utvecklas. SFV:s uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamheten finansieras med hyresintäkter och med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Inom SFV:s fastighetsbestånd finns det en kategori fastigheter som kallas bidragsfastigheter, som är sådana fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Regeringen bedömer att SFV har genomfört sina uppgifter, uppfyllt de mål som den förra regeringen ställt upp och genomfört sina uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Myndighetens avkastningskrav har överträffats, främst till följd av det låga ränteläget. Regeringen föreslår att ska godkänna investeringsplanen för –2017 med investeringar som uppgår till 2015, 2016 och 2017. och åren framöver beräknas stora investeringar behöva göras med anledning av bl.a. renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna i . Den redovisade planen för investeringar bygger enligt regeringen på investeringsbehov som har angetts av brukarna. Med hänsyn till detta och till tidigare upplåning föreslår regeringen att SFV ska få disponera en låneram i på , vilket är högre än 2014. Vad gäller anslaget 1:10 Bidragsfastigheter föreslår regeringen en höjning med . Av dessa medel ska användas för eftersatt underhåll av bl.a. de kungliga slotten. Detta finansieras genom att SFV betalar in delar av sitt balanserade resultat. och har föreslagit regeringen att förvaltningsansvaret för fastigheter ska föras över till SFV. Regeringen har för avsikt att godkänna förslaget och besluta att ansvaret för förvaltningen av fastigheter övergår till SFV . Detta innebär att anslaget 1:10 Bidragsfastigheter höjs med medan anslaget 7:1 inom utgiftsområde 17 minskas med samma belopp. Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som är en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2016. huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Verksamheten finansieras främst med hyresintäkter och med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås. Dessutom ska ändamålsenliga fastigheter tillhandahållas på konkurrenskraftiga villkor. Fastigheternas värde ska bevaras på en långsiktigt lämplig nivå. Regeringen bedömer att har uppfyllt de mål som den förra regeringen har ställt upp. Resultatindikatorerna pekar på en stabil verksamhet med en positiv utveckling. Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för –2017 med investeringar som uppgår till 2015, 2016 och 2017. Den redovisade planen för investeringar bygger på investeringsbehov som har angetts av brukarna. Regeringen föreslår en låneram för på , vilket är högre än 2014. God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. ska utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska bidra till att förbättra standarden i de mindre och medelstora företagens bokföring och årsredovisningar genom informationsinsatser. Regeringen redovisar ett antal resultatindikatorer och skriver att regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelsen är god. Det arbete med förenklingar som bedrivit är betydelsefullt. Genom att utveckla normgivningen och ta fram information och vägledning har myndigheten bidragit till att minska företagens administrativa kostnader. Regeringen föreslår att anslaget 1:13 minskas med 2015 för att bidra till finansiering av prioriterade projekt. är en myndighet under . Målen för verksamheten tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter som lagt fast i regeringsformen och i annan lagstiftning. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat beslutsunderlag. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att bedöma om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Målet för effektivitetsrevisionen är att granska och lämna förslag till förändringar så att den statliga verksamheten kan bedrivas effektivare, med högre kvalitet och till lägre kostnader. konstaterar att verksamhetsmålen nåddes 2013, detta till en lägre kostnad än 2012. Verksamheten genomfördes med ett stort mått av åtstramningar och effektiviseringar i syfte att komma i ekonomisk balans . Den årliga revision som utför är avgiftsbelagd med krav på full kostnadstäckning. redovisas ett underskott om ca . Det ackumulerade överskottet uppgår till ca . har gett i uppdrag åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Vid revisionen bedömdes att årsredovisning i allt väsentligt var rättvisande. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 2 och 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. bedömer att anslaget 1:15 endast bör påverkas av pris- och löneomräkningen. bedömer att det finns behov av betydande investeringar i bl.a. stöd för dokumenthantering och it-stöd. Detta kan på grund av rationaliseringar genomföras inom det planerade anslaget och den nuvarande låneramen. föreslår att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar som används i verksamheten till ett belopp av . Vissa medlems- och garantiavgifter Anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, för offentlig administration (EIPA) samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut samt till garantiavgiften för i . I enlighet med garantimodellen ska anslaget kunna belastas om garantier till följande fem internationella finansieringsinstitut behöver infrias: Europeiska investeringsbanken (EIB), Nordiska investeringsbanken (NIB), (), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling () och utvecklingsbank (CEB). Inga medel beräknas för infrianden av garantier till finansiella finansieringsinstitut –2018. Utestående garantiåtaganden på ca vid utgången av 2013 har redovisats i skrivelsen Årsredovisning för staten 2013 (skr. 2013/14:101). Regeringen föreslår att ca anvisas på anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter. I flerpartimotion 2014/15:2843 yrkande 1 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkas att anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ska tillföras mer än vad regeringen föreslår. Dessutom föreslås att ett nytt anslag, 99:1 Transfereringar och justeringar, tillförs . Motionärerna anför att alliansregeringen gav i uppdrag att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning i form av ett forskningsprogram. Utgångspunkten var att denna långsiktiga satsning, som omfattar , skulle ha en horisont . En grundtanke var också att även privata aktörer skulle bidra med finansiering. Syftet med satsningen var att stödja och främja utvecklingen av finansmarknadsforskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. En utvärdering som gjordes gav forskningen bra betyg. Motionärerna föreslår att man ska behålla nuvarande anslag för finansmarknadsforskningen. Regeringens förslag att minska anslaget innebär i praktiken att verksamheten läggs ned. Regeringens förslag är anmärkningsvärt mot bakgrund av att forskning kräver långsiktighet och att nedläggningen sker utan någon konsekvensanalys. I kommittémotion 2014/15:2965 av m.fl. (SD) yrkas att det på nya anslag ska tillföras sammanlagt för bl.a. ökade personalkostnader till följd av förslag om en utökad rätt till heltid i den offentliga sektorn. I utskottets betänkande Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (bet. 2014/15:FiU1 s. 108) anges att allianspartierna under beredningen hade anmält ett antal revideringar i förhållande till sin budgetmotion. Bland annat innebar detta att utgiftsramen för utgiftsområde 2 skulle öka med 199,8 miljoner utöver det som angetts i motionen. Detta innebär att nivån på anslaget 1:17 Transfereringar och justeringar av anslag ska vara i allianspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 2. I tabellen i bilaga 2 i betänkandet, där förslagen till anslag i motionerna redovisas, ingår inte denna revidering. Vad gäller regeringens förslag att minska anslaget till finansmarknadsforskning konstaterar utskottet att regeringen gav i uppdrag att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning i form av ett forskningsprogram. Syftet med satsningen var att stödja och främja utvecklingen av finansmarknadsforskning som är internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. En grundtanke var att även privata aktörer skulle bidra med finansiering. Regeringens förslag att minska anslaget skulle i praktiken innebära att verksamheten läggs ned. Utskottet anser därför att anslaget inte ska sänkas utan att det ska bestämmas till ca . Enligt 10 kap. 4 § första stycket riksdagsordningen ska ett utskott innan det helt eller delvis tillstyrker ett motionsförslag som påverkar statens budget inhämta behövliga upplysningar och yttranden om inte utskottet finner synnerliga skäl mot det. Anslaget för finansmarknadsforskning har uppgått till ca 30 miljoner och har haft uppdraget att genomföra satsningen på finansmarknadsforskning . Mot den bakgrunden anser utskottet att man inte behöver inhämta ytterligare upplysningar och yttranden. I allianspartiernas motion föreslås även ett nytt anslag för transfereringar och justeringar av anslag. Anslaget visar summan av de indirekta effekter som vissa av allianspartiernas förslag på inkomstsidan har på utgiftssidan, jämfört med regeringens förslag. I det här fallet handlar det främst om effekterna av att inte slopa nedsättningen av socialavgifter för unga (bet. 2014/15:FiU1, res. 3, rskr. 2014/15:29). Redovisningen i form av ett samlat anslag inom utgiftsområde 2 av sådana indirekta effekter från inkomstsidan är en förenkling, eftersom det i realiteten är många anslag inom flera utgiftsområden som påverkas. Denna förenklade redovisning har använts i oppositionspartiernas skuggbudgetar för att åstadkomma rätt nivå på takbegränsade utgifter, saldo och finansiellt sparande i förhållande till regeringens förslag. Med detta har jämförbara budgetalternativ åstadkommits, som skuggbudgetarna inte har behövt bli alltför komplexa i sin redovisning. Att nu faktiskt anvisa anslaget inom utgiftsområde 2 skulle emellertid leda fel då anslaget inte är tänkt att användas inom detta utgiftsområde. De indirekta effekter det är fråga om är en del av de s.k. makroantaganden som ligger till grund för de prognoser som regeringen måste redovisa för . Om det skulle visa sig att de anslag som påverkas via nya makroekonomiska antaganden är otillräckliga kan regeringen återkomma till i en ändringsbudget. Mot den bakgrunden anser utskottet inte att ett nytt anslag för justeringar och transfereringar av anslag ska anvisas inom utgiftsområde 2. Vidare tillstyrker utskottet i övrigt – förutom vad gäller anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning – regeringens och förslag till anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utskottets förslag till beslut om anslag finns i bilaga 3. Med anledning av bedömning att det finns behov av betydande investeringar vill utskottet betona vikten av att planerat utvecklingsarbete sker inom ramarna för den budget som beslutar. Utskottet vill också mot bakgrund av att haft stora variationer i anslagsbelastningen, understryka betydelsen av att myndigheten har en kontinuerlig ekonomisk uppföljning. Utskottet har även påpekat detta i samband med behandlingen av årsredovisning (bet. 2013/14:FiU35 s.16). Utskottet tillstyrker att lämnar de bemyndiganden som regeringen och har begärt samt att godkänner de investeringsplaner för och som regeringen har föreslagit. Utskottet tillstyrker därmed delvis allianspartiernas motion 2014/15:2843 yrkande 1 och delvis propositionen. Utskottet avstyrker kommittémotion 2014/15:2965. Utskottets förslag i korthet godkänner att staten avstår sina anspråk på äganderätten till byggnader och inventarier vid . Stiftelsen har skrivit till regeringen och uttryckt att det finns oklarheter över äganderätten till de byggnader och inventarier som testamenterats av och som ingår i . Stiftelsen menar att, förutom stiftelsekapitalet, ska också byggnaderna och inventarierna anses vara en del av stiftelsens tillgångar. Byggnaderna förvaltas av . Regeringen anger i propositionen att den delar stiftelsens uppfattning och föreslår därför att godkänner att staten avstår sina anspråk på äganderätten till byggnader och inventarier vid . Utskottet anser att staten bör avstå sina anspråk på äganderätten till byggnader och inventarier vid och tillstyrker därför regeringens förslag. Äganderätten till fastigheten 1 Utskottets förslag i korthet godkänner att staten avstår sina anspråk på äganderätten till fastigheten 1. som förvaltas av har begärt att regeringen beslutar att fastigheten 1 inte ska förvaltas av (). har SFV lagfart på fastigheten. Fastigheten bedöms ha ett värde om ca . Stiftelsen menar att fastigheten donerades till stiftelsen 1895 men att den felaktigt övergick till SFV i samband med omorganisationen av SFV. Kammarkollegiet har utrett äganderätten till fastigheten och funnit att äganderätten till fastigheten tillkommit stiftelsen alltsedan donationstillfället. Det finns dock omständigheter som med viss styrka talar för att staten skulle kunna göra gällande hävd till fastigheten. Mot bakgrund av Kammarkollegiets utredning och de särskilda omständigheter under vilka lagfarten förts över till SFV anser dock regeringen att staten bör avstå från anspråk på äganderätten till fastigheten. Regeringen föreslår därför att godkänner att staten avstår sina anspråk på fastigheten. Utskottet anser att staten bör avstå sina anspråk på äganderätten till fastigheten 1 och tillstyrker därför regeringens förslag. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S) anför: ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . Socialdemokraterna, och ser fördelningen inom utgiftsområde 2 som en del av budgetpropositionens förslag som en helhet. Vi väljer därför att inte reservera oss mot utskottets ställningstagande. Vad gäller finansmarknadsforskning anser vi att samverkan och samfinansieringen fungerar väl och att den privata finansmarknadsbranschen har tagit ansvar för att utveckla forskningen. Vi menar dock att denna utveckling borde kunna fortsätta i vissa delar även utan ett statligt stöd genom . En avveckling av det statliga stödet borde därför ha påbörjats. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen.