bet · H101SoU22 · 2014-05-13 00:00:00 — Utskottet konstaterar att de insatser som har gjorts inom ramen för strategin och dess handlingsplan har varit omfattande och lett till att kommit närmare att förverkliga strategins mål. Handlingsplanen i strategin uppdateras och godkänns av en s.k. högnivågrupp med tydliga och tidsbegränsade projekt i syfte att förverkliga målen genom att bl.a. utveckla kunskap om och riktlinjer för läkemedel och läkemedelsanvändning för de patientgrupper där detta är mest eftersatt, upprätta en process för ordnat och effektivt införande samt utöka uppföljningen av läkemedelsanvändning och effekter, samt minska läkemedelspåverkan på miljön lokalt och globalt. Utskottet konstaterar att läkemedelsanvändning inom har regeringens uppdrag att samordna och följa upp arbetet med att genomföra strategin. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar vidare att regeringens nationella samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården (S 2013:14) bl.a. har i uppdrag att utreda behovet av en bättre hantering av informationen i hela ordinationskedjan från förskrivare via expeditör till slutanvändare, och vid behov dels lämna förslag på hur en bättre hantering kan åstadkommas, dels ta fram nödvändiga författningsförslag. När det gäller gruppen äldre konstaterar utskottet att har tagit fram nationella riktlinjer med tillhörande vägledning för hur äldre och multisjuka ska behandlas. Inom ramen för regeringens satsning på de mest sjuka äldre (aktivitet 2.1 i strategin) ingår det att skapa förutsättningar för effektiva läkemedelsgenomgångar och läkemedelsavstämningar i vårdens övergångar samt utvärdera effekten av dessa åtgärder på följsamhet till ordinerad behandling. trädde reviderade föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2012:9) om läkemedelsgenomgångar i kraft. Enligt de nya föreskrifterna ska en enkel läkemedelsgenomgång erbjudas personer som är ordinerade fem eller fler läkemedel. har även en vägledning till det aktuella kapitlet i föreskrifterna publicerats. lanserades även en webbaserad utbildning om läkemedelsgenomgångar för äldre. Den som har genomfört utbildningen ska ha kunskap om vad som ingår i en enkel respektive en fördjupad läkemedelsgenomgång samt hur och när de ska genomföras. undersöker hur myndigheten kan utveckla sätt att mäta och följa upp effekterna av redan vidtagna åtgärder. Myndigheten mäter löpande antalet genomförda läkemedelsgenomgångar för äldre som en indikator för Öppna jämförelser och har börjat vidareutveckla detta mått och anpassa det till gruppen . Av handlingsplanen framgår att olika typer av uppföljningar undersöks (aktivitet 2.1). SKL är enligt handlingsplanen (aktivitet 2.3 i strategin) ansvarig för att genomföra kompetenshöjande utbildningsinsatser för hemtjänstpersonal och omvårdnadspersonal vid särskilda boenden. Inom ramen för den s.k. äldreöverenskommelsen kommer ett projekt att genomföras mellan . Målet med detta är bl.a. att tillhandahålla e-utbildning för omvårdnadspersonal i grundläggande läkemedelskunskap samt interaktiv kunskapskontroll. På området kompetenshöjande åtgärder konstaterar utskottet att rapporterade resultaten från en förstudie som genomförts för att förstärka AT-läkares kunskap om läkemedel och läkemedelsanvändning bland äldre genom en webbaserad fortbildningsmodul (aktivitet 3.4). kommer att utvärdera den första utbildningsmodulen i samarbete med flera pilotlandsting och utveckla återstående utbildningsmoduler med utgångspunkt i utvärderingsresultaten. I detta sammanhang vill utskottet också lyfta fram det arbete som regeringens nationella äldresamordnare bedriver. En av satsningarna i uppdraget är god och säker läkemedelsanvändning. Utskottet ser mycket positivt på alla de insatser som görs för att ständigt förbättra patientsäkerheten och användningen av läkemedel. Utskottet ser också mycket positivt på regeringens ambition att ytterligare intensifiera arbetet för att nå Nationella läkemedelsstrategins vision Rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Mot bakgrund av alla de åtgärder som redan vidtagits samt det omfattande arbete som pågår på olika områden, främst inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin, anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motionerna 2012/13:So547 (M), 2012/13:So557 (S) yrkande 22, 2012/13:So596 (MP) yrkande 14, 2013/14:So498 (S), 2013/14:So594 (V) yrkande 27 och 2013/14:So657 (S) yrkande 23 får därmed anses i huvudsak tillgodosedda. I 3 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659) finns bestämmelser om vårdgivares skyldighet att bedriva systematiskt patientsäkerhetsarbete. Av 3 kap. 5 § framgår att vårdgivaren till Inspektionen för vård och omsorg ska anmäla händelser som har medfört eller hade kunnat medföra en allvarlig vårdskada, s.k. lex Maria-anmälningar. Av 4 kap. 1 § föreskrifter och allmänna råd om anmälningsskyldighet enligt lex (SOSFS 2005:28) framgår att händelser som bör leda till en anmälan är förväxlingar, felaktiga förskrivningar, feldoseringar eller felexpedieringar, samt sådana händelser där läkemedel är inblandade, om de orsakat eller borde ha orsakat aktiva behandlingsåtgärder eller överföring av patienten till en annan vårdenhet. Genom det regelverk som finns på området får motion 2012/13:So399 (SD) anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks därmed. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen avsatt medel för att stödja den utveckling som pågår inom hälso- och sjukvården med att förbättra läkemedelsbehandlingen av barn genom samlad, strukturerad och adekvat information om läkemedel för barn och unga. Utskottet ser positivt på detta. Under ett av insatsområdena i handlingsplanen i Nationella läkemedelsstrategin ingår att utvidga kunskapen om barns läkemedel och deras användning. har fått i uppdrag att öka kunskapen om barns läkemedel och barns läkemedelsanvändning. har också i uppdrag att fortsätta att systematiskt kartlägga och följa upp barns läkemedelsanvändning i syfte att identifiera kunskapsluckor samt att samla och utveckla befintlig kunskap. Myndigheten ska också bl.a. ta fram behandlingsrekommendationer för barnsjukvården och bidra till att förbättra ordinationsstöd inom verksamheten samt vidta åtgärder för att öka kunskapen om barns läkemedelsbiverkningar. Mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår på området barn och läkemedel anser utskottet att inte bör ta något initiativ. Motion 2013/14:So664 (MP) yrkandena 25 och 26 får anses delvis tillgodosedd. Mål 7 i den nationella läkemedelsstrategin är att minska läkemedlens påverkan på miljön lokalt och globalt. Av handlingsplanen framgår att kommer att inleda ett påverkansarbete på och att särskilt ska verka för att kommissionen identifierar och utreder konsekvenserna av olika handlingsalternativ när det gäller miljöhänsyn i risk- och nyttobedömningen. I Läkemedels- och apoteksutredningens delbetänkande Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23) framförs att frågor om minskad miljöpåverkan från läkemedel och läkemedelstillverkning bör lösas på internationell nivå. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser att den fortsatta beredningen bör avvaktas. Motionerna 2012/13:So202 (KD), 2012/13:So578 (SD) och 2013/14:So660 (SD) avstyrks. Läkemedels- och apoteksutredningen har i uppdrag att särskilt belysa hur den framtida prissättningen av särläkemedel bör utformas och analysera och pröva om det finns behov av en separat prissättningsmodell för särläkemedel. Utredningen har vidare i uppdrag att vid behov lämna förslag på hur en prismodell för särläkemedel bör utformas och vilka kriterier som ska ligga till grund för värderingen av ett särläkemedel. Slutligen ska utredningen analysera hur den föreslagna prismodellen påverkar tillgången till särläkemedel. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser inte att utredningens arbete bör föregripas. Motionerna 2012/13:So256 (S) yrkande 2, 2012/13:So368 (KD) yrkandena 2 och 3 och 2013/14:So266 (S) yrkande 2 avstyrks. Läkemedels- och apoteksutredningen har i sitt delbetänkande Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23) också övervägt ett antal åtgärder för att åstadkomma ett förbättrat skydd för den enskilde vid läkemedelsskador. Betänkandet bereds som tidigare nämnts inom . Utskottet anser att den fortsatta beredningen bör avvaktas. Motionerna 2013/14:So407 (S) och 2013/14:So541 (S) avstyrks. Läkemedelsfrågor – förenklad behandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, V,) som dels berör förhållanden där beslutanderätten enligt gällande ordning inte ligger hos , dels tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat . Jämför särskilda yttrandena 1 (S) och 2 (V). Två motionsyrkanden i bilaga 3 berör förhållanden där beslutanderätten enligt gällande ordning inte ligger hos . Övriga motionsyrkanden i bilagan tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:SoU15 och 2011/12:SoU16, båda med namnet Läkemedelsfrågor. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte något skäl att göra någon annan bedömning , varför motionerna avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Apoteksomregleringen, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So590 av (MP), 2013/14:So283 av och (båda MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:So349 av (MP) yrkande 3 och 2012/13:So293 av (S), 2013/14:So315 av (M), 2013/14:So316 av (M) och 2013/14:So665 av m.fl. (MP) yrkande 2. Under har en rad olika reformer introducerats på läkemedelsområdet. En rad indikatorer talar för att användningen av nya läkemedel i har sjunkit över åren. Apoteken har avreglerats och många av de problem som förutsågs har inträffat. En hård konkurrens gör exempelvis att inget apotek vill ta ansvaret för mindre vanliga preparat, vilket innebär att patienter kan tvingas besöka många apotek för att hitta sin medicin. Det saknas även samordning när det gäller möjligheten att via ett apotek undersöka vilket annat apotek som har det efterfrågade läkemedlet. Den upphandling som Apoteksbolaget tidigare kunde göra för hela marknaden gav mycket förmånliga priser. kan läkemedelsbolagen spela ut apoteksföretagen mot varandra och höja priserna. Detta har lett till kraftigt ökade kostnader för den enskilde, för landstingen och för staten. Utgifterna för läkemedelsförmånen har sjunkit över åren. En annan faktor som kan ha påverkat tillgängligheten till nya läkemedel är det nya pris- och subventionssystem som infördes . De reformer och styrsystem som har tillkommit över åren skapar tillsammans förutsättningarna för tillgänglighet och upptag av nya läkemedel och är därför avgörande för hur väl samhället kan tillgodogöra sig potentialen i nya läkemedel. Jag anser att effekten av de olika regleringar som har införts på området under bör utredas och att regelsystemen ses över. Regeringen bör vidta de utredningsåtgärder som krävs. I uppdraget bör ingå att redovisa den totala kostnadsfördyringen på grund av apoteksreformen. Apotekspersonalens kompetens, punkt 2 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 10. Sedan avregleringen av apotekssektorn har kartlagt arbetsmiljön genom en enkätundersökning bland sina medlemmar. Resultatet publiceras i förbundets Arbetsmiljöbarometer. Arbetsmiljöbarometer ser man en kraftigt försämrad arbetsmiljö för de anställda och av barometer framgår att personalen har fått betala ett mycket högt pris för omregleringen. Resultaten stöder också de undersökningar som visar att kundernas situation har försämrats på den omreglerade marknaden. Resultaten i Arbetsmiljöbarometern pekar även den ut en rad allvarliga problem i arbetsmiljön. Många apoteksanställda vittnar om att det inte längre finns tid till att läsa in information om nya läkemedel. Eftersom personalens kompetens är läkemedelskonsumenternas trygghet anser vi att det bör inrättas en nationell kompetensplattform så att apotekspersonalen kan hålla sig à jour inom läkemedelsområdet. Regeringen bör vidta de utredningsåtgärder som krävs för att ta fram en sådan plattform. Apotekspersonalens kompetens, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 10. Sedan avregleringen av apotekssektorn har kartlagt arbetsmiljön genom en enkätundersökning bland sina medlemmar. Resultatet publiceras i förbundets Arbetsmiljöbarometer. Arbetsmiljöbarometer ser man en kraftigt försämrad arbetsmiljö för de anställda och av barometer framgår att personalen har fått betala ett mycket högt pris för omregleringen. Resultaten stöder också de undersökningar som visar att kundernas situation har försämrats på den omreglerade marknaden. Resultaten i Arbetsmiljöbarometern pekar även den ut en rad allvarliga problem i arbetsmiljön. Många apoteksanställda vittnar om att det inte längre finns tid till att läsa in informationen om nya läkemedel. Eftersom personalens kompetens är läkemedelskonsumenternas trygghet anser jag att det bör inrättas en nationell kompetensplattform så att apotekspersonalen kan hålla sig à jour inom läkemedelsområdet. Jag anser också att det bör införas ett krav i lagstiftningen på att apoteksägarna ska dokumentera personalens kompetensutveckling och att bör få i uppdrag att följa upp att detta sker. Vidare anser jag att bör få i uppdrag att utveckla ett samarbete med sjukvårdshuvudmännen för att öka tillgängligheten av farmaceutisk kompetens i vårdkedjan. Apotekspersonal berättar om en alltmer stressad situation vid recepthantering. Det förekommer t.o.m. att apotekskedjor sätter tidsgränser för hur länge varje receptkund får ta eller att personalen åläggs att marknadsföra egenvårdsprodukter. Hanteringen av recept och rådgivning måste enligt min mening prioriteras och hållas objektiv. Regeringen bör vidta de olika utredningsåtgärder som krävs på dessa områden. Försäljning av receptfria läkemedel, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:So665 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi konstaterar att det enbart finns en anmälningsplikt för de näringsidkare som säljer receptfria läkemedel. Vi anser att sådana läkemedel inte bör få säljas utan tillstånd. En fördel med ett krav på tillstånd är att tillsynsmyndigheten redan innan försäljningen påbörjas ges tillfälle att göra en bedömning av näringsidkarens lämplighet att sälja läkemedel. Det skulle även bli möjligt att återkalla tillståndet om näringsidkaren inte följer reglerna, en åtgärd som inte är möjlig . Det bör därför vara tillståndsplikt för att sälja läkemedel i detaljhandel. Regeringen bör återkomma till med lagförslag i dessa delar. Ökad tillgänglighet till läkemedel, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 24, 2012/13:So231 av (S) yrkandena 2–4, 2012/13:So257 av (S), 2012/13:So326 av m.fl. (S), 2012/13:So562 av och (båda S), 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkande 15, 2013/14:So479 av och (båda S) och 2013/14:So494 av m.fl. (S) samt 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 10, 2012/13:So231 av (S) yrkandena 1 och 5, 2012/13:So386 av och (båda S), 2012/13:So508 av (S), 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 6, 12, 14 och 16, 2013/14:So270 av (S), 2013/14:So294 av och (båda S) yrkande 2 och 2013/14:So432 av (S) yrkandena 1–4. borgerliga majoritet beslutade om en avreglering av apoteksmarknaden. Det svenska apotekssystemet där hade ensamrätt på försäljning till konsumenterna och där läkemedelsbolagen konkurrerade om att få sälja läkemedel till var ett mycket framgångsrikt system. Det bidrog till att vi hade ett av de säkraste och mest kostnadseffektiva distributionssystemen för läkemedel i världen som apoteken låg i topp när det gäller kundnöjdhet inom detaljhandeln. beslut innebar att ensamrätt till försäljning av läkemedel till konsumenter avskaffades. Den av staten fastställda handelsmarginalen för apoteken höjdes i samband med avregleringen för att stimulera nya apotekskedjor att etablera sig. Därmed fick samhället ta på sig ökade kostnader för apoteksservicen. En annan viktig fråga är hur den s.k. 24-timmarsregeln ska kunna garanteras på den avreglerade marknaden, där möjligheterna att hänvisa till ett annat apotek är starkt begränsade. Vi välkomnar i detta sammanhang regeringens proposition 2013/14:93 som innehåller förslag till åtgärder när det gäller tillgängligheten. Vi anser emellertid att tillsynen behöver skärpas ytterligare. Statskontorets delrapport () om omregleringen av apoteksmarknaden konstaterar att det har blivit fler apotek och ökade veckoöppettider efter avregleringen, men att det finns indikationer på att konsumenterna inte lika ofta får sina läkemedel vid första besöket på apotek och att apotekens lagerhållning och tillhandahållande av förordnade läkemedel kan ha försämrats något efter omregleringen. Hälften av apotekspersonalen upplever att förutsättningarna för tillhandahållandet har blivit sämre jämfört med före omregleringen. Statskontoret varnar för svårigheter att behålla kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen på öppenvårdsapoteken. Den enkät som apotekspersonal har svarat på visar att sju av tio upplever tydliga eller vissa brister i förutsättningarna att utföra korrekta receptexpedieringar. Nästan sex av tio anser att det har skett en försämring på området efter omregleringen. Den vanligaste förklaringen till detta är att personalen inte har tillräcklig tid att lägga på rådgivning. För att kunna ge god information och riktiga råd krävs att apotekspersonalen är uppdaterad om nya läkemedel och nya rön genom kompetensutveckling. Vi anser att det nu är mycket viktigt att regeringen tar missnöjet på allvar och agerar med kundernas intresse i främsta rummet så att tillhandahållandeskyldigheten kan upprätthållas. I det sammanhanget bör även behovet och utformningen av en förutsägbar och kostnadseffektiv lösning för apotekstäckningen i glesbygden analyseras. Regeringen bör vidta de ytterligare åtgärder som krävs för att komma till rätta med de ovan redovisade bristerna. Ökad tillgänglighet till läkemedel, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 10 samt 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 6, 12 och 14–16 samt 2012/13:So231 av (S) yrkandena 1–5, 2012/13:So257 av (S), 2012/13:So326 av m.fl. (S), 2012/13:So386 av och (båda S), 2012/13:So508 av (S), 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 23, 2012/13:So562 av och (båda S), 2013/14:So270 av (S), 2013/14:So294 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:So432 av (S) yrkandena 1–4, 2013/14:So479 av och (båda S), 2013/14:So494 av m.fl. (S) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 24. Det är ytterst viktigt att konsumenterna har ett högt förtroende för och känner sig trygga när de handlar läkemedel. Jag konstaterar att konsumenterna upplever flera försämringar på apoteksmarknaden efter omregleringen. Jag delar därför slutsats att regeringen bör få i uppdrag att inleda en dialog med apoteksmarknadens aktörer för att få till nödvändiga förbättringar för konsumenterna. När drev samtliga apotek var det enkelt att ta fram information om vilket apotek som hade varan inne och hänvisa patienten dit. Efter avregleringen försvann denna service eftersom apoteken av konkurrensskäl inte har tillgång till information om varandras lagerhållning. Jag anser att det är oacceptabelt att patienter inte får tag på sin medicin på grund av konkurrens mellan olika apoteksföretag. Jag föreslår därför, i likhet med , att ett nationellt sekretesskyddat register upprättas över lagerhållna läkemedel på olika apotek. Med hjälp av ett sådant register kan apotekspersonalen snabbt se var medicinen finns och hänvisa kunden dit. Jag är medveten om det förslag till förbättringar i detta avseende som finns i regeringens proposition 2013/14:93, men anser att ett nationellt register över lagerhållna produkter bör upprättas. finns det inget krav på de butiker som säljer receptfria läkemedel att inneha ett bassortiment, något som är ett måste ur ett patientsäkerhetsperspektiv. Det finns exempelvis inget krav på att det måste finnas doser anpassade till både barn och vuxna. Detta riskerar att öka den felaktiga doseringen när konsumenten blir satt i en situation där man försöker anpassa ett läkemedel doserat för en vuxen till att passa ett barn. Det behöver därför införas krav på ett bassortiment av läkemedel. Ett annat problem som har lett till en försämrad tillgänglighet till rätt läkemedel är att apoteken alltför ofta inte klarar 24-timmarsregeln. skyldigheter gentemot kunden regleras bl.a. i en förordning som säger att kunden ska få sitt läkemedel efter att det efterfrågas. Jag välkomnar därför de förslag till förbättringar som finns i regeringens ovan nämnda proposition och de ändringar som aviserats när det gäller förordningen. Trots de åtgärder som regeringen nu föreslagit anser jag, för att man ska komma till rätta med problemet, att kravet på högst 24 timmars leveranstid vid kundbeställning av receptbelagda läkemedel bör lagfästas. Jag anser också att ska erbjuda kunden expressleverans av läkemedlet till hemmet om inte 24-timmarsregeln kan hållas, med kostnadsansvaret hos den aktör som har orsakat förseningen. Slutligen anser jag att staten bör ta över ansvaret för all distribution och lagerföring av läkemedel. Regeringen bör vidta de utredningsåtgärder som krävs och därefter återkomma med förslag till . Ökad tillgänglighet till läkemedel, punkt 5 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So479 av och (båda S) och 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 10, 2012/13:So231 av (S) yrkandena 1–5, 2012/13:So257 av (S), 2012/13:So326 av m.fl. (S), 2012/13:So386 av och (båda S), 2012/13:So508 av (S), 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 23, 2012/13:So562 av och (båda S), 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 6, 12 och 14–16, 2013/14:So270 av (S), 2013/14:So294 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:So432 av (S) yrkandena 1–4, 2013/14:So494 av m.fl. (S) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 24. Enligt gällande lagstiftning ska medicin kunna lämnas ut från ett apotek till en kund . Kunden får ofta vänta betydligt längre, . Jag välkomnar visserligen de förslag till åtgärder på detta område som finns i regeringens proposition 2013/14:93, men anser att innebörden i 24-timmarsregeln behöver skärpas ytterligare, så att gällande lagstiftning kan upprätthållas även i praktiken. Regeringen bör återkomma till med ett sådant lagförslag. Prissättning och upphandling av läkemedel, punkt 6 (V) av (V).