bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Skyldigheten för en medlemsstat att utbyta dessa upplysningar begränsas till sådana upplysningar som är tillgängliga för medlemsstaten. Bestämmelserna om ett automatiskt informationsutbyte ska börja tillämpas i medlemsstaterna . Kommissionen har lagt fram ett förslag om ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (KOM(2013) 348). Förslaget utvidgar det automatiska utbytet till att omfatta tillgångar och kapitalinkomster på finansiella konton. Skyldigheten att utbyta information om de nya kategorierna av inkomster och kapital ska gälla oavsett om denna information finns tillgänglig eller inte. Vid ett möte i rådets arbetsgrupp för skattefrågor framkom att det råder enighet om att förslaget kommer att behöva justeras för att överensstämma med den globala standard som arbetar med. publicerade ett förslag till en global standard för automatiskt informationsutbyte om finansiella tillgångar och inkomster. Det handlar om en modell för bilaterala och multilaterala avtal om ett sådant informationsutbyte. modellavtal återspeglar innehållet i G5-ländernas modell för avtal med om FATCA. Frågan om land-för-land-redovisning har tagits upp av inom ramen punkt 13 i handlingsplanen om BEPS. Ett utkast till en mall för land-för-land-redovisning publicerades . Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna, och ett stort antal sådana avtal har ingåtts. Avtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centra runt om i världen, och har använt de nya avtalen med mycket goda resultat. Upptaxeringar och självrättelser har genererat ca i extra skatt . Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och gör det möjligt att utbyta upplysningar i skatteärenden och för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. På mandat från inledde kommissionen 2006 förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s medlemsstater och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Kopplat till detta avtal finns även frågan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. När det gäller är det fråga om att komplettera ett befintligt antibedrägeriavtal. Uppförandekodgruppens arbete med att motverka skadlig skattekonkurrens fortsätter. Inom EU är det inte godtagbart att ha skatteåtgärder som strider mot uppförandekodens principer. Det bör inte heller vara godtagbart för länder utanför EU att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. gav därför kommissionen i uppdrag att påbörja diskussioner med och om principerna och kriterierna i uppförandekoden. Kommissionens uppdrag är ett första steg i arbetet med att förmå och att följa uppförandekodens principer och avveckla sådana skatteåtgärder som inte är förenliga med dessa principer. Även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden ökar snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen inte förblir rena pappersprodukter. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. Avsikten är att globala standard för ett automatiskt informationsutbyte om finansiella tillgångar och inkomster ska övervakas och revideras av det globala forumet. Utskottet kan konstatera att inriktningen av det internationella arbetet mot skatteflykt stämmer väl överens med den viljeinriktning som motionärerna ger uttryck för. Utskottet anser inte att det finns någon anledning för att i detta ärende rikta tillkännagivanden till regeringen om inriktningen av detta arbete och avstyrker därför motionen i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Skatt på finansiella transaktioner (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi anser att någon form av beskattning av finanssektorn som dels bidrar till välfärdens finansiering, dels förbättrar finansmarknadernas funktionssätt bör prövas. Tänkbara alternativ är en finansiell aktivitetsskatt eller en finansiell transaktionsskatt. Vi kan tänka oss att pröva en finansiell transaktionsskatt om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. Det nu aktuella initiativet från om ett fördjupat samarbete mellan elva medlemsstater om en finansiell transaktionsskatt lever inte upp till de målsättningar vi ställer, och ska därför inte delta i det fördjupade samarbetet. Regeringen förutsätter att de icke deltagande medlemsstaternas intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget efter att bemyndigandet om ett fördjupat samarbete har godkänts. Vi kan konstatera att regeringen tyvärr godkände ett fördjupat samarbete innan alla fakta kring utformningen av skatten på finansiella transaktioner fanns på plats och alla implikationer för svensk del var kända och analyserade. Vi menar att regeringen och de borgerliga partierna har varit alltför tillmötesgående i detta och har ansvaret för eventuella framtida problem för som följer av beslutet. Regeringen har därmed också ansvaret för att i det fortsatta förhandlingsarbetet förvissa sig om att svenska företags valutasäkring och svenska företagsfinansieringar inte omfattas av skatten. Om skatten på finansiella transaktioner får en negativ effekt på skattebaser anser vi att regeringen ska kräva ytterligare rabatt på medlemsavgiften som motsvarar de ökade kostnader som drabbas av. Vi accepterar under inga villkor att en skatt på finansiella transaktioner helt eller delvis blir egna medel för EU. Regeringen måste också se till att få garantier om att inte missgynnas vare sig som en direkt följd av skatten eller genom att EU-medel framöver tilldelas generösare till de medlemsstater som ingår i det fördjupade samarbetet. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på finansiella transaktioner (MP) (MP) anför: Frågan om en skatt på finansiella transaktioner har mot bakgrund av finanskrisen fått förnyad aktualitet. presenterade ett förslag på skatt på omsättningen av aktier, fondandelar och obligationer och beräknade att denna skulle ge årliga inkomster på samt minska instabiliteten på finansmarknaden. Regeringarna i bl.a. , och driver på för att en transaktionsskatt ska träda i kraft . Det är djupt beklagligt att den agerar bromskloss och aktivt motverkar en reform som syftar till att skapa en långsiktigt stabil ekonomi, där investeringar i den reala ekonomin ges företräde framför spekulationer i finansiella instrument. Jag anser att det ska införas en skatt på finansiella transaktioner inom EU, fri för alla medlemsstater att delta i. Intäkterna ska användas till gröna investeringar, för förnybar energi och hållbara transporter, som stimulerar jobb, främst i fattigare delar av EU. Det är EU som ska fatta besluten om hur intäkterna ska användas. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på finansiella transaktioner (SD) (SD) anför: grundinställning är att skattepolitiken är en nationell kompetens. Frågan om en internationell skatt på finansiella transaktioner (financial transaction tax, FTT) är relevant ur minst två aspekter. Dels är skattepolitiken en nationell angelägenhet, dels skulle en sådan skatt resultera i kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska hela EU:s bnp. En dylik skatt kan i princip endast införas globalt, eller inte alls. Vi vänder oss således mot den föreslagna skatten. Vi är även starkt skeptiska till att samordna vissa punktskatter på EU-nivå. Punktskatter syftar huvudsakligen till att uppnå vissa mål på exempelvis miljö- eller folkhälsoområdet. Dessa mål är en nationell angelägenhet och ska formuleras av riksdag och i förlängningen av det svenska folket. Det innebär även att måste sitta på verktygen för att uppnå dem. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Befrielse från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Vi menar att den mervärdesskattebefrielse som gäller för ideella föreningar i och vissa andra medlemsstater, t.ex. , måste få bestå. Det finns inget svenskt intresse av att öka beskattningen av föreningslivet och den ideella sektorn. Våra föreningar, religiösa samfund och folkrörelser bedriver oerhört samhällsnyttiga verksamheter, och kommissionens krav på momsbeläggning hotar det ideella engagemanget. Precis som vi talar om behovet av regelförenklingar för företagen så behövs få och enkla regler för föreningar. Vi vill med detta än en gång lyfta fram den viktiga funktion som många ideella föreningar fyller i det svenska samhällslivet. Vi vill därför också poängtera vikten av att dessa föreningar, om momsbefrielsen inte kan bestå, kompenseras för de ökade belastningar som de kan komma att drabbas av om verksamhet som är skattebefriad kan vara det. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Befrielse från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund (SD) (SD) anför: grundinställning är att skattepolitiken är en nationell kompetens. I synnerhet gäller detta den svenska momsbefrielsen för mindre, ideella föreningar, som kommissionen vill avhända oss. Detta skulle innebära en kraftigt ökad administration och ökade kostnader för föreningar med ytterst marginella ekonomiska medel, och att vissa föreningar i praktiken skulle tvingas upplösa sig själva. Det är vår bedömning att regeringen inte driver linjen att försvara våra intressen i denna fråga tillräckligt hårt. Exempelvis bör vi från svenskt håll vara beredda att nyttja vår vetorätt i andra sammanhang för att vinna gehör i denna fråga. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Mervärdesskatt på e-böcker (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP) anför: Mervärdesskattedirektivet gör det möjligt för medlemsstaterna att ha nedsatta momssatser på vissa varor, t.ex. på tidningar, tidskrifter och böcker. De flesta EU-stater, inklusive , utnyttjar den möjligheten för att uppmuntra läsande. Däremot måste tjänster beskattas enligt den generella momssatsen, som i är . Alltfler följer nyheter och läser böcker digitalt. Som regelverket ser ut nu innebär övergången från papper till skärm att momsen på tidningar, tidskrifter och böcker fyrdubblas, från , i . Så förvandlas modernitet och den digitala möjligheten till ett problem – för tidnings- och förlagsbranschen, och i förlängningen för journalistiken och den fria debatten. och , som har sänkt den digitala momsen, har stämts för detta i . Regeringen och kommissionär bör inom EU ändå driva frågan vidare. är positivt och måste slå vakt om sin digitala agenda som har ambitionen att ska bli bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Sparandedirektivet, uppförandekoden och antibedrägeriavtal (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V) anför: Ett förbättrat sparandedirektiv som dessutom omfattar fler stater i är viktigt för de nationella skattesystemens legitimitet och för att visa att globaliseringen inte öppnar dörrar för skatteundandragande. Det är därför välkommet att kommissionens förslag om förbättringar nu har kunnat genomföras och att förhandlingarna med , , , och ser ut att gå framåt. Det är av synnerlig vikt att både ett informationsutbyte i skattefrågor och antibedrägeriavtal kommer till stånd med , , , och . Det finns skäl att sätta dessa stater under ökad press. Genom åtnjuter de stora ekonomiska fördelar av EU, vilket inte är rimligt då de fungerar som centrum för skattefusk, penningtvätt och andra illegala aktiviteter under skydd av sin banksekretess och ovilja till transparens. Vi menar att bör gå i spetsen för ett fullständigt informationsutbyte i skattefrågor och transparens i fråga om vilka beskattningsbara tillgångar som finns och var de är placerade. Informationsutbytet ska ske spontant och inte enbart på anmodan. Det är viktigt att regeringen ser till att EU och går före i detta. Regeringen måste också inom EU och noga följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. Utifrån både skatteuppbördsintressen och etiska utgångspunkter är det viktigt att kriminella organisationer, terrorister och diktatorer inte ska kunna gömma pengar i europeiska skatteparadis med nära förbindelser med Europeiska unionen. Regeringarna i EU:s medlemsstater och kommissionen har ett stort ansvar för att driva frågan att banksekretessen och skatteundanhållandet i de europeiska skatteflyktsparadisen upphör. måste slutligen inom både EU och verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att genom ett spontant informationsutbyte hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar. gjorde SVT en genomgång av hur mycket de 20 största koncernerna i betalade i bolagsskatt. I botten av listan finns sju koncerner som var nolltaxerare. Dessa sju betalade ingenting eller mycket lite i bolagsskatt 2010 trots att samtliga koncerner redovisade vinst till sina aktieägare . Det kan säkert finnas olika förklaringar och goda anledningar till att det ser ut som SVT beskriver för dessa enskilda koncerner. Det skulle t.ex. kunna bero på kvittningsmöjligheter, dvs. att företagen har ansamlade gamla förluster som man kvittar mot nya vinster. har generösa regler på det här området – nödvändigt för långsiktiga kapitalintensiva verksamheter – men det beror också på konstruktioner där man flyttar patenträttigheter och annat till särskilda bolag som skattar i skatteparadisen. Runt om i världen och inte minst i tar regeringar initiativ för att sätta stopp för skatteflykten. I sin rapport till G20-mötet (Addressing Base Erosion and Profit Shifting – BEPS) betonade att den lagstiftning som reglerar transnationella företags aktiviteter inte är ändamålsenlig för att skydda nationella skattebaser. Det fanns indikationer på att vissa transnationella företag har blivit mer aggressiva i sin skatteplanering. presenterade en handlingsplan för att komma till rätta med BEPS som behandlades vid ett möte med kommittén för skattefrågor (, CFA) . Handlingsplanen innehöll 15 punkter som olika arbetsgrupper inom arbetar med att ta fram förslag på, för att motverka erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Reformpunkterna kan delas in i fyra huvudgrupper: möta utmaningarna från den digitala ekonomin, utforma internationell samordning, uppdatera internationella standarder och transparens. Förslagen från är bra utgångspunkter. Vi socialdemokrater vill att går i täten för nya internationella regelverk som sätter stopp för skatteflykten till skatteparadisen. Det är viktigt för , men också för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. måste vara en pådrivande kraft inom EU för att säkra skattebasen för välfärdsstaterna och för att utvecklingsländerna får de skatteinkomster de är berättigade till i den ekonomiska utvecklingen. En del i detta är att verka för ett spontant och multilateralt utbyte av uppgifter om ekonomiska tillgångar och inkomster baserade på dessa. måste i högre grad omfatta den svåra situationen i utvecklingsländerna; ett globalt problem måste få en global lösning. Risken är, även om ambitionen är god, att man inte kommer till rätta med problemen. bör verka för att skatteredovisningen i alla stater och statsliknande jurisdiktioner öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Problemet med flera skatteparadis är att de inte är regelrätta stater utan självständiga jurisdiktioner med andra formella kopplingar till något gammalt kolonialland. Företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma så att myndigheterna i alla stater får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. Det är den första förutsättningen för att varje respektive stat ska kunna bedöma om redovisningen i det egna landet är rimlig. har tagit ett sådant beslut och det är hög tid att ansluter. Inom EU finns det nu beslut om ett sådant krav för gruvindustrin, men kravet bör naturligtvis omfatta all internationell företagsamhet. innebär att företag tvingas redovisa per land som de är verksamma i för att det ska vara möjligt att se var vinsterna görs och vad multinationella bolag ska betala i skatt i ett land. presenterar bolagen endast en sammanslagen global redovisning på koncernnivå. Men borde kunna gå längre och kräva att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för allmänheten och inte enbart för medlemsländernas skattemyndigheter. Det är viktigt att man inte förbiser utvecklingsländernas betydelse i kampen mot skatteflykten – länder där kapitalflykt har stora och skadliga effekter för regeringar som redan kämpar med att kunna finansiera den offentliga sektorn. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Verksamheten i Europeiska unionen har beslutat att ge justitieutskottet möjlighet att yttra sig över skrivelse 2013/14:115 Verksamheten i Europeiska unionen och de följdmotioner som har väckts med anledning av skrivelsen i de delar dessa berör justitieutskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör justitieutskottets beredningsområde och över motion 2013/14:U11 av m.fl. (S) yrkande 13, motion 2013/14:U13 av m.fl. (MP) yrkande 15 och motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22. Motionerna handlar bl.a. om , människohandel och prostitution, narkotika, informationsutbyte vid brottsbekämpning, skydd av brottsmisstänktas rättigheter och skydd mot våld och hets för hbtq-personer. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. I yttrandet finns avvikande meningar från (S, MP, V) och (SD). I skrivelsen ger regeringen en övergripande beskrivning av EU:s utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt EU:s institutioner . Redogörelsen följer i stort de olika rådskonstellationerna. De frågor som berör justitieutskottet finns främst i del 5 om rättsliga och inrikes frågor (RIF) under avsnitt 23 som handlar om polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete. I detta avsnitt redogör regeringen bl.a. för EU:s arbete mot organiserad brottslighet, it-brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel och narkotika. Regeringen framhåller att EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på ett effektivt sätt. bevakar därtill att samtliga åtgärder är förenliga med grundläggande principer om rättssäkerhet och respekterar den personliga integriteten. Inom området organiserad brottslighet arbetar EU utifrån en särskild policycykel för arbetet mot allvarlig organiserad brottslighet, vilken utgår från EU:s inre säkerhetsstrategi. Inom ramen för policycykeln antas prioriteringar som sedan bryts ned till ett antal operativa projekt med tematiskt fokus. En aktiv uppföljning har gjorts av den nuvarande policycykeln som avslutas /2014. antog rådet prioriteringarna för perioden –2017 som har tagits fram på förslag av den ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI) och utifrån Europols hotbedömning. Prioriteringarna fokuserar på åtgärder som syftar till att försvaga kriminella brottssyndikat som ägnar sig åt bl.a. människohandel, illegal invandring, punktskattebedrägerier, egendomsbrott och it-brottslighet som påverkar viktig infrastruktur och viktiga informationssystem inom EU. Andra prioriteringar syftar bl.a. till att minska risken för medborgarna att utsättas för skjutvapen samt att minska produktionen av och handeln med syntetisk narkotika, kokain och heroin. Ett europeiskt it-brottscenter inrättades vid Europol . Centret ska stödja medlemsstaterna i deras brottsutredningar och bidra till kapacitetsuppbyggnad bl.a. genom expertkunskap och utbildning. Ett stärkt samarbete med den privata sektorn på detta område är också under utveckling. Uppbyggnaden av centrets fulla kapacitet väntas pågå . stödjer etablerandet av it-brottscentret och anser att en kraftsamling på EU-nivå är motiverad med tanke på de särskilda utmaningar som it-brott innebär för polisen. En ny EU-strategi mot narkotika för perioden –2020 antogs . antogs kommissionens förslag till handlingsplan mot narkotika för den första halvan av perioden, åren 2013–2016. Arbetet med att genomföra handlingsplanen inleddes . Kommissionen presenterade ett lagstiftningspaket som ska stärka EU:s förmåga att hantera problemen med psykoaktiva ämnen som används som alternativ till olaglig narkotika. I skrivelsen redogör regeringen för EU:s arbete med att förebygga och bekämpa terrorism. Ett viktigt instrument i detta sammanhang är behandling av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter. avslutade kommissionen förhandlingarna med om ett avtal mellan och om behandling och överföring av PNR-uppgifter. Förhandlingar om ett liknande avtal med har inletts. Kommissionen planerar vidare att ta fram ett förslag till standardavtal som ska användas vid framtida förhandlingar med tredjeländer som vill ingå med EU. Regeringen uppger att i avtalsförhandlingarna har bevakat frågan om balansen mellan å ena sidan behovet av att bekämpa brott och å andra sidan skyddet av den enskildes integritet. Vad gäller förhandlingarna om förslaget till direktiv om behandling av PNR-uppgifter inom EU har ännu inte tagit slutlig ställning till det kompromissförslag som rådet antog 2012. Det pågår ett arbete med att utveckla förmågan att förebygga, upptäcka och hantera terroristattacker med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Kommissionen meddelade att den inte anser att det finns behov av att lägga fram förslag till en ram för administrativa åtgärder för att förebygga och bekämpa terrorism. Rådet har diskuterat problematiken med personer som reser till konfliktområden för att delta i olagliga våldshandlingar eller få träning i strid. Rådet har även antagit slutsatser om att uppdatera för att motverka radikalisering och rekrytering till terrorism. Under rubriken för att förebygga och bekämpa brott redogör regeringen bl.a. för genomförandet av det s.k. Prümrådsbeslutet. Av redogörelsen framgår bl.a. att uppkoppling mot andra medlemsstaters fordonsregister har genomförts och att har godkänts för det automatiserade utbytet av dna-uppgifter. väntas godkännas för utbyte av fingeravtrycksuppgifter. har börjat koppla upp sig mot ett antal medlemsstaters kriminalregister. Vidare redogör regeringen för de pågående förhandlingarna med om ett dataskyddsavtal och det fortsatta arbetet med ett effektiviserat informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter. började ett rådsbeslut gälla som ger nationella brottsbekämpande myndigheter och Europol åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. När det gäller och övervakningen av de yttre gränserna framgår det att det s.k. lagstiftningspaketet om förvaltning av har antagits. Den nya utvärderingsmekanismen för att kontrollera att medlemsstaterna tillämpar regelverket på ett korrekt sätt ska börja tillämpas fr.o.m. . trädde det europeiska gränsövervakningssystemet Eurosur i kraft. Eurosur ska bidra till att upptäcka, förhindra och bekämpa olaglig invandring och gränsöverskridande brottslighet och bidra till att säkerställa skydd för och att rädda migranters liv.