bet · H201FiU4 · 2014-12-09 00:00:00 — Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. behandlar utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet. Anslagen för utgiftsområdet uppgår till . Utskottet följer även upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet, som redovisas inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslags- förslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2013–2018 Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2018 Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader –2013 Tabell 4 Provisionsutgifter –2018 Hittade inga poster för innehållsförteckning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. anvisar anslagen inom utgiftsområde 26 statsskuldsräntor m.m. enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 26 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förlag till anslag och i bilaga 3 redovisas utskottets förslag till anslag. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till allianspartiernas (M, C, FP, KD) reservation bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till (mot.2014/15:3002, bet.2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). I detta betänkande tar finansutskottet ställning till hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom ramen för utgiftsområdet. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. har beslutat om målet för utgiftsområde 26. Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer (se 5 kap. 5 § budgetlagen [2011:203]). Utvärdering av statsskulden hanteras inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Av resultatredovisningen framgår att den svenska statsskulden är låg både ur ett historiskt och ett internationellt perspektiv. För perioden –2013 visade skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning (skr. 2013/14:196, bet. 2013/14:FiU32) att statens upplåning och skuldförvaltning fungerat väl under hela utvärderingsperioden. Den externa granskaren, som anlitade som stöd för utvärderingen, bedömde att uppfyller målet om en kostnadseffektiv statsskuldsförvaltning. Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottets förslag i korthet anvisar medel inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt regeringens förslag. I budgetpropositionen föreslås att anslagen för utgiftsområde 26 blir högre än 2014. Ökningen beror dels på lägre förväntade valutavinster och överkurser 2015, dels på en utbetalning av inflationskompensation av ett realobligationslån som förfaller . –2018 väntas ränteutgifterna bli relativt konstanta kring 22–. Även om statsskulden minskar ökar ränteutgifterna, framför allt till följd av stigande marknadsräntor jämfört med de historiskt sett låga nivåerna de föregående åren. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden Utgifterna för räntor på statsskulden finansieras med anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Anslaget påverkas främst av statsskuldens storlek, inhemska och utländska räntenivåer och den svenska kronans växelkurs mot andra valutor. Även har effekter på ränteutgifterna på kort sikt. Anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203). Målet för statsskuldsförvaltningen är att skulden ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Valet av upplåningsstrategi och upplåningsteknik gör att ränteutgifterna kan uppvisa stora svängningar mellan åren, även om skuldutvecklingen, räntenivåerna och valutakurserna är stabila. har de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna minskat från ca till 2014. Som andel av BNP minskade statsskuldsräntorna från till . Minskningen beror både på att marknadsräntorna har sjunkit och på att statsskulden har minskat. Anslaget för statsskuldsräntor har över- eller underskattats med i genomsnitt i statens budget –2014. Även prognostiseras en relativt stor avvikelse från budgeterade medel. Tabell 1 visar de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna –2018. Ränteutgifterna förväntas uppgå till , vilket är ca 15,8 miljarder lägre än vad som anvisades i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. De utgiftsmässiga räntorna beräknas därmed öka med . I förra årets budgetproposition beräknades en ökning av anslagsposten med 2015. I årets budgetproposition föreslås i stället att utgiftsområdet minskas med ca till 2015, jämfört med nivån . Tabell 1 Utgiftsmässiga statsskuldsräntor 2013–2018 Utfall 2013 och prognos 2014–2018 Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta Över/underkurser vid emission –14,0 –7,0 –2,0 Räntor på in- och utlåning –3,5 –3,5 –3,5 –3,5 –4,0 –4,0 –10,3 –6,5 –0,5 –1,0 Källa: /15:1 utgiftsområde 26. Räntekostnaderna beräknas stiga 2014–2018 i takt med högre marknadsräntor, trots att statsskulden minskar . –2017 väntas ränteutgifterna bli relativt konstanta. Uttryckt som andel av BNP beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna öka från 2018. Tabell 2 visar de kostnadsmässiga statsskuldsräntor som används vid beräkningen av statens finansiella sparande. Den kostnadsmässiga redovisningen visar den ränta som genererats i stället för faktiska utbetalningar. Detta visar kostnaden för statsskulden . I tabellen ingår inte t.ex. realiserade valutakurs- och kursförluster, vilka påverkar ränteutgifterna. Tabell 2 Kostnadsmässiga räntor på statsskulden –2018 Belopp i miljarder kronor Summa räntor enligt tabell 1 –8,9 –3,0 –1,5 –3,0 Källa: Budgetpropositionen . Räntekostnaderna bedöms öka –2018 i takt med högre marknadsräntor, trots att statsskulden minskar . Anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter Syftet med ett anslag för oförutsedda utgifter är att medel får användas för oförutsedda utgifter, t.ex. utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse. Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om när medel från anslaget ska tas i anspråk. Regeringen ska i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medlen från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Enligt regeringens bedömning behövs även fortsättningsvis ett anslag för oförutsedda utgifter och för vissa speciella ändamål om andra medel inte står till förfogande. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i årsredovisningen för staten. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter. Anslaget avser provisionsutgifter i samband med upplåning och förvaltning av statsskulden. Samtliga utgifter inom anslaget redovisas utanför utgiftstaket, dvs. på samma sätt som ränteutgifterna på statsskulden. betalar främst ut provisioner till marknadsaktörer för att de upprätthåller en marknad genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom ges provision till de externa förvaltare som arbetar på uppdrag av . Externa förvaltare får både en fast och en rörlig provision, där den rörliga baseras på resultat. Tabell 3 Utveckling av provisionskostnader –2013 Provisionsutgifterna varierar kraftigt , från 2010 till ca 2013. Detta beror på att upplåningen har skett via olika instrument och metoder och att utgifterna därmed skiljer sig åt mellan åren. Tabell 4 visar utfallet av och prognosen för provisionsutgifterna fördelat på vissa kategorier –2018. Den högre nivån på provisionsutgifterna beror på att ca i provisionskostnader har överförts från anslaget 1:12 inom utgiftsområde 2, i syfte att renodla förvaltningsanslaget och på att utgifter för upplåning i utländsk valuta ökat jämfört . Tabell 4 Provisionsutgifter –2018 Miljoner kronor, utfall prognos 2014–2018 Källa: Budgetpropositionen . Regeringen har enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203) ett bemyndigande att besluta att anslaget 1.1 Räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Bemyndigandet utnyttjades när utfallet på anslaget uppgick till , vilket var högre än vad som anvisats av . Regeringen föreslår att anvisar under ram-anslaget 1:3 provisionskostnader . I utskottets betänkande 2013/14:FiU4 (s. 9) välkomnades en mer tydlig och enhetlig utformning av anslagens ändamål i budgetpropositionen . Utskottet anförde också att på ett tydligare sätt bör få information om de olika ränteutgiftsposternas avvikelser från anvisade medel samt motiven för regeringens budgeterade anslagsnivåer. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen ger en grundlig analys av faktorer som påverkar ränteutgifterna. Analysen visar att statsskulden blev lägre 2013 jämfört med . Utfallet för statsskuldsräntorna 2013 var det lägsta , vilket huvudsakligen förklaras av de historiskt sett mycket låga marknadsräntorna. prognostiseras de utgiftsmässiga statsskuldsräntorna uppgå till (se tabell 1). Detta är ovanligt lågt och förklaras främst av att överkurser motsvarande förväntas uppkomma i samband med emissioner i nominella statsobligationer där kupongräntan är högre än aktuella marknadsräntor. [1] De låga statsskuldsräntorna 2014 beror även på en valutavinst på ett lån i euro som förföll . beräknas ränteutgifterna bli högre än 2014. Ökningen beror dels på lägre förväntade valutavinster och överkurser 2015, dels på en relativt stor utbetalning av inflationskompensation när ett realobligationslån förfaller . Som andel av BNP beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna öka från 2018. I regeringens känslighetsanalys framgår att utgifterna för statsskuldsräntorna är svåra att beräkna. En analys av utfallet för perioden –2013 visar att anslaget har över- eller underskattats med i genomsnitt i statens budget. Även prognostiseras en relativt stor avvikelse från budgeterade medel. Utskottet gör bedömningen att statens upplåning och skuldförvaltning fungerat väl och uppfyller målen. Med detta ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 26. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:1 Budgetproposition utgiftsområde 26: anvisar för ramanslagen inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. enligt uppställningen i propositionen. Regeringens och oppositionens anslags- förslag Anslag inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. M, C, FP, KD