bet · H101CU31 · 2014-06-12 00:00:00 — Utöver vad som har behandlats eller redovisats ovan föreslår regeringen ett stort antal nya eller ändrade bestämmelser i som syftar till att göra plan- och bygglovsprocessen enklare och effektivare. Det föreslås att detaljplaneprocessen ska förenklas, bl.a. genom att det nuvarande enkla förfarandet för att ta fram en detaljplan blir standard. Vidare lägger regeringen fram förslag om ett enklare förfarande vid upphävande av detaljplaner efter genomförandetidens utgång och om en snabbare process för att förlänga genomförandetiden. När det gäller plangenomförandet föreslår regeringen att sambanden mellan olika plangenomförandefrågor tydliggörs. Även bestämmelserna om huvudmannaskap för allmänna platser och lantmäterimyndighetens roll i planeringsprocessen föreslås bli förtydligade. Möjligheten att ge bygglov för åtgärder som innebär en avvikelse från en detaljplan eller områdesbestämmelser föreslås bli utökad. En lagändring föreslås som gör det möjligt att vänta med att genomföra en åtgärd som följer av ett s.k. planvillkor. Regeringen föreslår också att regleringen avseende varsamhets- och skyddsbestämmelser i detaljplan m.m. förtydligas, att det anges tydligare bestämmelser om kompletterande åtgärder utanför detaljplan samt om slutbesked och användningsförbud. En ny bestämmelse föreslås som ger möjlighet att förbjuda att en åtgärd utförs på nytt. Regeringen föreslår också ett antal enklare rättelser och justeringar i PBL. De nu aktuella lagändringarna föreslås i allt väsentligt träda i kraft . Det finns inte några motionsförslag som står mot regeringens lagförslag i de nu aktuella delarna. På de skäl som anförs i propositionen anser utskottet att bör anta lagförslagen. Utskottet har tidigare i betänkandet också ställt sig bakom regeringens förslag om exploateringsavtal och exploatörsbestämmelserna. bör således anta regeringens förslag även i dessa delar. I regeringens lagförslag till ny lydelse av 9 kap. 4 och 8 §§ samt 10 kap. 23 § har de ändringar som beslutat om inte beaktats (bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287). Utskottet har därför upprättat ett eget lagförslag där ändringarna har beaktats. Utskottets lagförslag omfattar även ikraft- och övergångsbestämmelserna med anledning av att utskottet föreslår att propositionen ska avslås i vissa delar (bilaga 3). Utskottet anser att samtliga lagändringar som utskottet tillstyrker kan träda i kraft . Ändrade bestämmelser om bygglov Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ett tillkännagivande om följderna av de nya bestämmelserna om bygglov. Jämför reservation 5 (S, MP, V). I motion 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande med anledning av regeringens förslag i avsnitt 8 i propositionen om ett antal ändringar av bestämmelserna om bygglov. Bland annat föreslår regeringen att en kommun ska få ökade möjligheter att ge bygglov även om en åtgärd avviker från en detaljplan eller områdesbestämmelser. Motionärerna anser att det finns en uppenbar risk att regeringens förslag om ändrade regler för bygglov kommer att innebära en urholkning av detaljplaneinstitutet och leda till ökad rättsosäkerhet. Förslaget anses medföra en mer godtycklig och krångligare bygglovshantering och leda till fler överklagade bygglov. Vidare föreslås ett tillkännagivande (yrkande 6) som syftar på det regeringen anför i propositionen om möjligheten att hävda utformningskrav i bygglovsprövningen (avsnitt 8.6). Motionärerna instämmer i en bedömning som gjort av förslag i frågan. Den föreslagna ändringen anses vara olämplig av rättssäkerhets- och förutsägbarhetsskäl. kan konstatera att det inte finns något motionsyrkande om att ska avslå de förslag som regeringen har lagt fram i avsnitt 8 i propositionen om ändrade regler för bygglov. I de nu aktuella motionsförslagen föreslås att ska tillkännage för regeringen att de aktuella lagändringarna kan leda till en ökad rättsosäkerhet m.m. Det framgår emellertid inte av motionen vilken eller vilka delar av regeringens lagförslag som åsyftas. Utskottet har tidigare i betänkandet föreslagit att ska anta de aktuella bestämmelserna om bygglov. Det innebär givetvis att utskottet inte instämmer i motionärernas bedömning av följderna av de nya bestämmelserna om bygglov. Motion 2013/14:C14 (S) yrkandena 5 och 6 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett enklare förfarande vid upphävande av detaljplan. Utskottet hänvisar till att propositionen innehåller ett förslag med denna inriktning. Jämför reservation 6 (SD). I motion 2013/14:C13 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande som är föranlett av regeringens förslag om att vissa planbestämmelser ska upphöra att gälla efter genomförandetiden (vilket har behandlats tidigare i betänkandet). Motionären anser att regeringen i stället för denna reglering bör lägga fram ett förslag som gör det möjligt för kommunerna att upphäva en detaljplan genom ett enkelt förfarande. Utskottet har tidigare i betänkandet föreslagit att ska anta regeringens förslag om ett förenklat förfarande vid upphävande av detaljplaner efter genomförandetidens utgång (avsnitt 6.3 i propositionen). Något tillkännagivande i frågan behövs därför inte. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om samråd med försvarsmakten. Utskottet anser att motionen får anses tillgodosedd genom gällande reglering. (SD) föreslår i motion 2013/14:C13 yrkande 1 att i ett tillkännagivande till regeringen ska föreslå att det införs en bestämmelse i 5 kap. 11 § PBL om att försvarsmakten alltid ska bjudas in till samråd vid planering av högre byggnader som kan påverka flygverksamhet och som i övrigt kan påverka försvarets verksamhet. Enligt gällande lydelse av 5 kap. 11 § PBL ska kommunen i arbetet med att ta fram ett program till en detaljplan ge bl.a. de myndigheter som har ett väsentligt intresse av förslaget tillfälle till samråd. Motionen får därför anses tillgodosedd genom gällande reglering och bör därmed avslås. Lagen om riktlinjer för kommunala markanvisningar Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till en ny lag om riktlinjer för kommunala markanvisningar och avslår ett motionsyrkande om ett tillkännagivande till regeringen om lagen. Regeringen föreslår att det införs en ny lag med bestämmelser om riktlinjer för kommunala markanvisningar. Med markanvisning ska avses en överenskommelse mellan en kommun och en byggherre som ger byggherren ensamrätt att och under givna villkor förhandla med kommunen om överlåtelse eller upplåtelse av ett visst av kommunen ägt markområde för bebyggande. En kommun ska anta riktlinjer för markanvisningar. Riktlinjerna ska innehålla kommunens utgångspunkter och mål för överlåtelser eller upplåtelser av markområden för bebyggande, handläggningsrutiner och grundläggande villkor för markanvisningar samt principer för markprissättning. En kommun som inte genomför några markanvisningar ska inte vara skyldig att anta riktlinjer för markanvisningar. Lagen föreslås träda i kraft . I motion 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om den nya lagen med bestämmelser om riktlinjer för kommunala markanvisningar. Motionärerna anser att ska framhålla att det är bra att hanteringen av markanvisningar nu öppnas upp och att det blir större insyn. Vidare anser motionärerna att förslaget kan bidra till ökad konkurrens. Regeringen anför i propositionen att det övergripande syftet med ett krav på riktlinjer för markanvisningar är att skapa transparens och ökad tydlighet i byggprocessens inledande skede i de fall kommunägd mark ska säljas eller upplåtas för att nya byggnadsverk ska komma till stånd. Utskottet delar regeringens syn på behovet av en reglering av kommunens användning av markanvisningar. Liksom regeringen anser utskottet att regleringen inte bör utformas så att riktlinjernas innehåll och upplägg blir styrda i detalj utan lämnar utrymme för kommunen att anpassa formerna till kommunens egna förutsättningar. Utskottet anser därför att lagen har fått en lämplig utformning. När det gäller det som anförs i den aktuella motionen kan utskottet konstatera att det låter sig väl förenas med de skäl som regeringen anfört i propositionen. Något behov av det föreslagna tillkännagivandet kan därför inte anses finnas, varför förslaget avstyrks. Utskottet föreslår således att antar regeringens förslag till lag om riktlinjer för kommunala markanvisningar. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ett tillkännagivande till regeringen om behovet av utbildningsinsatser. Utskottet hänvisar till att regeringen redan gett i uppdrag att genomföra kompetensinsatser kring PBL för att ändringarna ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av lagen. Jämför reservation 7 (S). I motion 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av utbildningsinsatser innan lagändringarna träder i kraft. Enligt motionen riskerar lagändringarna att leda till stora problem i kommunerna och till att deras resurser kommer att gå åt till utbildning och kompetenshöjande insatser i stället för att användas i arbetet med detaljplaner och bygglov. Motionärerna bedömer vidare att kommer att få svårt att hinna ta fram vägledningsmaterial och svara för erforderliga utbildningsinsatser. Sedan den nya trädde i kraft har det genomförts omfattande kompetens- och utbildningsinsatser för att underlätta tillämpningen av lagen. I propositionen redovisar regeringen att den beslutat att ge i uppdrag att fortsätta de utbildningsinsatser som gäller PBL. ska dels genomföra introduktionsutbildningar för nyanställd personal inom kommunerna och länsstyrelserna med ansvar för handläggning inom PBL-området, dels fördela bidrag till kommuner och regioner för att skapa nationella utvecklingsprojekt som syftar till att dela erfarenheter av praktisk tillämpning från olika delar av landet. Dessa utbildningsinsatser kommer även att omfatta såväl de förändringar som regeringen har föreslagit i den nu aktuella propositionen som de ändringar i PBL som regeringens föreslagit i andra propositioner som lämnats till under /14. Enligt uppdraget till (S2014/2439/PBB) ska kompetensinsatserna pågå –2016 och inriktas på att bl.a. främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av lagen. Uppdraget består av följande delar: utveckling av tillämpningen av PBL, PBL-utbildning för anställda i kommuner och på länsstyrelser samt vidareutveckling av nätverk av PBL-experter. Uppdraget ska genomföras i samverkan med länsstyrelserna, Lantmäteriet och Kommuner och Landsting. får för uppdragets genomförande använda . Utskottet kan således konstatera att regeringen redan gett i uppdrag att genomföra kompetensinsatser kring PBL för att ändringarna ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av lagen. Något behov av ett tillkännagivande till regeringen i frågan finns därför inte. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en utvärdering av lagändringarna. Utskottet anser att det bör överlåtas till regeringen att avgöra lämplig tidpunkt och lämpliga former för en utvärdering. Jämför reservation 8 (MP, SD, V). I motion 2013/14:C15 av m.fl. (MP) föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att effekten av de föreslagna lagändringarna bör följas upp och utvärderas (yrkande 7). Uppföljningen bör ske och återrapporteras till . Även i motion 2013/14:C12 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att effekten av de föreslagna lagändringarna bör utvärderas . Enligt motionärerna kan vissa av förslagen i propositionen ge förutsättningar för en förenklad planprocess, medan andra kan få motsatt effekt. Under det innevarande har regeringen lagt fram förslag om ett flertal ändringar i PBL. Förutom de lagändringar som föreslås i den nu aktuella propositionen har förslag lagts fram för att bl.a. underlätta byggandet av bostäder för unga och studenter (prop. 2013/14:59), avveckla den obligatoriska byggfelsförsäkringen (prop. 2013/14:125), möjliggöra att fler åtgärder ska kunna genomföras utan bygglov (prop. 2013/14:127) och för att samordna prövningen av buller enligt och PBL (prop. 2013/14:128). Det finns givetvis behov av att både löpande följa utfallet av dessa lagändringar och i lämpliga former utvärdera om de har bidragit till en önskvärd förenkling och effektivisering av regelverket. Vad gäller den löpande uppföljningen ingår det i uppdrag att följa och analysera tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. Regeringen har även i flera propositioner redovisat att en utvärdering av olika frågor som aktualiserats genom lagändringarna bör genomföras . I den nu aktuella propositionen anför regeringen bl.a. att en uppföljning bör göras när det gäller den nya lagen om riktlinjer för kommunala markanvisningar. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns tillräckliga skäl för att i ett tillkännagivande begära att regeringen ska genomföra en utvärdering av de nu aktuella ändringarna i PBL. Det bör i stället överlåtas till regeringen att avgöra lämplig tidpunkt och lämpliga former för en utvärdering. De aktuella motionerna bör därför avslås av . Fortsatt översyn av PBL Utskottets förslag i korthet avslår motioner med en begäran om en fortsatt översyn av PBL. Utskottet hänvisar till redan pågående arbete med denna inriktning och ett tidigare tillkännagivande till regeringen. Jämför reservationerna 9 (S, V) och 10 (MP). I motion 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en fortsatt översyn av reglerna för planering och byggande. Motionärerna riktar kritik mot regeringens hittillsvarande arbete med ändringar i PBL och erinrar om tidigare tillkännagivanden om att en parlamentarisk utredning med ett brett uppdrag bör tillsättas. Motionärerna framhåller bl.a. att en förstärkning av den översiktliga planeringen skulle ge förutsättningar för en snabbare och smidigare planprocess. Vidare framhålls att ändringar i lagstiftningen måste föregås av en konsekvensanalys som utgår från de hittillsvarande erfarenheterna från PBL. Motionärerna anser att många åtgärder också kan vidtas inom ramen för den nuvarande lagstiftningen för att förbättra tillämpningen av PBL. m.fl. (MP) föreslår i motion 2013/14:C15 att i ett tillkännagivande ska framhålla behovet av åtgärder för att beslutade och tillgängliga byggrätter ska utnyttjas på ett bättre och mer effektivt sätt (yrkande 4). Motionärerna anser att regeringen bör ta initiativ till ett samarbete där staten tillsammans med kommuner och byggherrar avtalar om vad var och en kan göra för att öka bostadsbyggandet. Vidare föreslås ett tillkännagivande om att det finns behov av nya former för samråd och delaktighet i planprocessen (yrkande 6). Motionärerna anser att regeringen bör få i uppdrag att utveckla former för medborgarinflytande och delaktighet i planarbetet. Inriktningen bör vara att skapa ökade och förbättrade förutsättningar för medborgerlig insyn i planprocesserna och en möjlighet för medborgarna att på ett tidigt stadium ha synpunkter i planärenden. Regeringen har sedan den nya trädde i kraft tagit initiativ till ett flertal utredningar och myndighetsuppdrag som i olika avseenden har behandlat frågor som regleras genom PBL. Förslag från flera av dessa utredningar och från de promemorior som utarbetats inom utifrån utredningsförslagen ligger till grund för den nu aktuella propositionen. Andra förslag har lagts fram i propositioner som utskottet har tagit ställning till tidigare under innevarande vår. Flera av utredningsförslagen har emellertid av olika skäl ännu inte hunnit resultera i förslag till . Även flera pågående utredningar och myndighetsuppdrag kan förväntas resultera i förslag om lagändringar eller ändringar i de föreskrifter som utfärdats med stöd av PBL. I propositionen redovisar regeringen visst pågående arbete och behov av fortsatt beredning i frågor som i olika avseenden rör PBL. När det gäller förslag anser regeringen att flera delar bör beredas ytterligare. Regeringen anför bl.a. följande: Några av de förslag som har lämnats av behöver bedömas tillsammans med kommande förslag från pågående utredningar. Detta gäller bl.a. förslag om s.k. områdesplaner och avskaffande av områdesbestämmelserna som självständigt planinstitut. Regeringen gör bedömningen att det, innan denna typ av genomgripande ändringar genomförs i PBL, är lämpligt att avvakta förslag och överväganden från om vad som framöver bör ingå i den fysiska planeringen på regional respektive nivå. På motsvarande sätt bör eventuella ändringar i fråga om formerna för kungörelse och talerätt i ärenden som rör lov och förhandsbesked m.m. övervägas först när utredningen om en kommunallag för framtiden respektive har slutfört sitt arbete. För några av förslag har remissutfallet även pekat på ett behov av ytterligare utredning innan det är möjligt att föreslå författningsändringar, bl.a. i fråga om förslaget att det som huvudregel ska räcka med detaljplan eller bygglov, men att det normalt inte ska behövas bådadera. Med de ändringar som kan förväntas till följd av nu pågående utredningar och insatser förbättras förutsättningarna ytterligare för att åstadkomma så enkla och effektiva plan- och byggprocesser som möjligt. Regeringen anser att detta kommer att bidra till att genomförandet av ett projekt – från idé till färdigställande – kan ske så effektivt som möjligt, utan att hållbarheten i det som byggs och planeras behöver påverkas negativt. När det gäller annat pågående arbete som avser PBL eller som på olika sätt kan påverka lagens tillämpning anser regeringen att särskilt följande utredningar bör framhållas: – (dir. 2013:78), som ska se över de regelverk som styr den fysiska planeringen och framtagandet av planeringsunderlag på regional nivå. – Utredningen med mark och vatten – områden av riksintresse (dir. 2013:126), som ska se över 3 kap. och relevanta delar av 4 kap. . – (dir. 2013:53), som ska se över möjligheten att effektivisera processen för prövning av kommunala beslut som överklagats enligt PBL. – Utredningen om en kommunallag för framtiden (dir. 2012:105), som ska utreda bl.a. om de nuvarande bestämmelserna om laglighetsprövning av kommunala beslut är ändamålsenligt utformade samt om ordningen med tillkännagivande av kommunala beslut på anslagstavla kan ersättas av eller kompletteras med en ordning där tillkännagivandet sker på elektronisk väg. Därutöver kan utskottet erinra om att flera regeringsuppdrag som beslutats under innevarande vår är inriktade på frågor som visserligen inte i första hand gäller ändringar i PBL men som ändå kan ha stor betydelse för lagens tillämpning och koppling till annan lagstiftning. Det gäller exempelvis uppdraget till en särskild utredare att se över och analysera bostadssituationen i storstadsregionerna och föreslå hur den kan förbättras (dir. 2014:26). Även uppdraget till en särskild utredare att utreda och föreslå åtgärder som syftar till att öka den kommunala planläggningen för bostadsbyggande och utbudet av markanvisningar bör nämnas i detta sammanhang (dir. 2014:29). Mot denna bakgrund kan utskottet konstatera att det inte föreligger något skäl för ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en fortsatt översyn av reglerna för planering och byggande. Utskottet kan i sammanhanget erinra om att så sent som ställde sig bakom ett förslag från civilutskottet och uttalade att det fortfarande finns ett omfattande reformbehov och att PBL behöver moderniseras, förenklas och förtydligas (bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187). Genom de regeringsförslag om ändringar i PBL som utskottet därefter behandlat och ställt sig bakom dels i detta betänkande, dels i fyra andra betänkanden har betydelsefulla steg tagits i arbetet med att förenkla och effektivisera regelverket (bet. 2013/14:CU22, 2013/14:CU25, 2013/14:CU32, 2013/14:CU33). Som regeringen och motionärerna anför finns det emellertid behov av ytterligare ändringar som kan bidra till en snabbare och mer effektiv plan- och byggprocess. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Exploateringsavtal, punkt 1 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i de delar det avser exploateringsavtal. 2013/14:C12 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 4. Regeringen föreslår att det ska tas in bestämmelser i som innebär att kommuner som har för avsikt att ingå exploateringsavtal ska vara skyldiga att ange riktlinjer och utgångspunkter för ett sådant avtal. Vidare föreslås en reglering av vad avtalen ska få innehålla. Jag anser att de föreslagna bestämmelserna inskränker kommunernas avtalsfrihet. Det kan vidare från en mer principiell utgångspunkt ifrågasättas att civilrättsliga frågor regleras inom ramen för PBL. Mot denna bakgrund anser jag att inte bör anta regeringens lagförslag i denna del. Vad jag nu har föreslagit innebär att bör bifalla motion 2013/14:C12 (V) yrkande 4. Exploatörsbestämmelserna, punkt 2 (V) av Amineh Kakabaveh (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i de delar det avser exploatörsbestämmelserna. 2013/14:C12 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Regeringen föreslår att de s.k. exploatörsbestämmelserna i ska tas bort. Avsikten är att ersättning för mark eller annat utrymme som enligt en detaljplan ska användas för allmän plats och kvartersmark för allmän byggnad ska bestämmas med stöd av regleringen i expropriationslagen. De flesta kommuner som yttrade sig i frågan när förslaget först lades fram av avstyrkte förslaget. De framhöll bl.a. att den föreslagna förändringen kommer att påverkar markpriserna och innebära en kostnadsökning för kommunerna. Om exploatörsbestämmelserna tas bort från PBL försvinner också kommunernas möjlighet att utan ersättning lösa in allmänna platser och kvartersmark för allmänt ändamål. Jag instämmer i kommunernas bedömning. Det saknas skäl att på det sätt regeringen föreslår begränsa kommunernas möjlighet att få tillgång till mark som enligt en detaljplan är avsedd att användas som allmän plats. En tillämpning av expropriationslagens ersättningsbestämmelser kan leda till att kommunernas kostnader för mark i samband med detaljplaneläggning ökar påtagligt. Detta kan i sin tur ha en negativ inverkan på planeringen och byggandet av bostäder. Mot denna bakgrund anser jag att inte bör följa regeringens förslag om att ta bort exploatörsbestämmelserna från PBL. Det innebär givetvis att inte heller bör anta regeringens förslag om att förordnanden som beslutats med stöd av de s.k. exploatörsbestämmelserna successivt ska upphöra att gälla. Vad jag nu har föreslagit innebär att bör bifalla motion 2013/14:C12 (V) yrkandena 5 och 6. Enhetliga tekniska egenskapskrav, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i de delar det avser 8 kap. 4 a §. 2013/14:C12 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:C15 av m.fl. (MP) yrkande 2 och avslår proposition 2013/14:126 punkt 2 i denna del. Regeringen föreslår att det ska införas en ny bestämmelse i PBL som hindrar kommunerna från att ställa egna krav på byggnadernas tekniska egenskaper i samband med markanvisningar eller i exploateringsavtal vid genomförande av detaljplaner.