bet · H201SfU4 · 2014-12-09 00:00:00 — Med det anförda tillstyrker utskottet budgetpropositionens förslag till anslagsfördelning i fråga om anslagen inom utgiftsområde 8. Utskottet, som noterar att verksamheten inom vissa EU-fonder till viss del omfattar fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår, tillstyrker att regeringen bemyndigas att besluta om nämnda bidrag. Proposition 2014/15:1 punkterna 1 och 2 tillstyrks. Motion 2014/15:3000 (SD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening att en offentlig utredning bör tillsättas med uppdrag att lämna förslag till ett hållbart och flexibelt system för mottagande av asylsökande och nyanlända som främjar en snabb etablering på arbetsmarknaden. avslår motionsyrkanden om bl.a. kommuners ansvar för mottagande av asylsökande samt boende och ersättningar för asylsökande. Jämför reservationerna 2 (SD), 3 (SD) och 4 (V). Utskottets bedömning i korthet Ett enigt utskott understryker vikten av att ska ges möjlighet att driva anläggningsboenden i egen regi. Asylsökande ska enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, erbjudas plats på en förläggning. Den som inte önskar utnyttja en erbjuden plats på en förläggning ska ändå registreras vid en sådan. Dessa personer ordnar eget boende, som brukar betecknas EBO. svarar sedan för att bistånd lämnas enligt LMA (logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag för avgifter för sjukvård m.m.). Utlänningar som inte själv ordnar boende har rätt till logi på en förläggning (anläggningsboende). Den som ordnar bostad på egen hand har endast i särskilda fall rätt till bidrag för bostadskostnad. Bostadsersättning får beviljas en utlänning som har beviljats arbetstillstånd (eller undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd) och som har fått eller erbjudits en anställning samt för att kunna påbörja anställningen måste flytta till en ort där saknar möjlighet att erbjuda ett anläggningsboende. Bostadsersättning får lämnas med för en ensamstående och med för en familj så länge anställningen varar. En ensamstående asylsökande får per dag, och sammanboende får per dag, s.k. dagersättning. För barn lämnas ersättning på mellan och per dag beroende på barnets ålder. För familjer med mer än två barn lämnas hel dagersättning bara för de två äldsta barnen. För vart och ett av de yngre barnen betalas halvt belopp. Beloppen avser den som har egen mathållning. Om fri mat ingår vid boende på en förläggning reduceras dagersättningen. Enligt LMA är det som har huvudansvaret för mottagandet av asylsökande och som ska driva förläggningar. får dock ge i uppdrag åt andra att driva förläggningar. ansvar enligt LMA kvarstår, oavsett om en person bor på en förläggning eller har eget boende, fram till dess att verket fattar beslut i asylärendet och personen skrivs ut från mottagningssystemet. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande har landstingen ansvar för. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. När ett ensamkommande barn anländer till och ansöker om asyl får barnet i enlighet med socialtjänstlagen ett tillfälligt boende i den kommun (ankomstkommun) där det först ger sig till känna för en svensk myndighet. ska efter det att barnet ansökt om asyl anvisa en kommun som ska ta över det långsiktiga ansvaret för barnets boende och omsorg (anvisningskommun). När det gäller mottagande av ensamkommande barn, såväl asylsökande barn som barn med uppehållstillstånd, är det som träffar överenskommelser med kommunerna. Syftet med överenskommelserna är att säkerställa ett bra mottagande för de barn och ungdomar som kommer ensamma till . Det finns både överenskommelser med ankomst-kommuner och anvisningskommuner. I anvisningskommunerna finns boende-platser för både asylsökande barn och barn som fått uppehållstillstånd. Kommuner som tecknar överenskommelser med får särskilda ersättningar för detta. betalar ut en årlig ersättning på per kalenderår till de kommuner som har en överenskommelse om mottagande av asylsökande ensamkommande barn. Ersättningen ska bidra till att underlätta för kommunen att ta emot barnen och att hålla en god kvalitet på mottagandet. Har kommunen dessutom en överenskommelse om att ha boendeplatser för asylsökande barn betalas ersättning med för varje plats. Detta ska täcka kostnader för boendeplatserna såsom personal, kost, logi och omvårdnad. Därutöver kan kommunen ansöka om ytterligare ersättning om för varje belagd plats. De kommuner som har asylsökande barn boende inom kommunen får dessutom en särskild ersättning från staten för stödinsatser av förebyggande karaktär enligt socialtjänstlagen. Det totala ersättningsbeloppet är . av dessa delas lika mellan kommunerna. Fördelningen av de resterande pengarna till kommunerna beror på hur många asylsökande barn som per är registrerade hos och som bor i respektive kommun. En kommun eller ett landsting har bl.a. enligt förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. rätt till ersättning för kostnader för utbildning för asylsökande barn. Ersättning får betalas för barn som vistas på en mottagningsenhet eller i en kommun och som enligt skollagen (2010:800) ska anses som bosatta i . Ersättning betalas med för ett barn i förskola, för en elev i förskoleklass, för en elev i grundskola, grundsärskola, specialskola eller sameskola, och för en elev i gymnasieskola eller gymnasiesärskola. När det gäller ensamkommande barn med uppehållstillstånd får kommunen ersättning enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar med för varje plats och ytterligare för varje belagd plats. Utöver detta får kommunen också en schablonersättning om per barn. Kommunerna har ansvar för nyanlända invandrare, dvs. personer som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning och som har mottagits i en kommun. En kommun har rätt till ersättning för mottagande av och insatser för vissa utlänningar (bl.a. flyktingar och skyddsbehövande) enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. En kommun kan skriva en överenskommelse med staten om mottagande av personer som fått uppehållstillstånd av flyktingskäl, som skyddsbehövande eller av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter, samt deras anhöriga. Överenskommelsen kan omfatta mottagande under ett eller . Det är länsstyrelserna som träffar överenskommelser med kommunerna i respektive län om platser för mottagande. I överenskommelsen framgår hur många personer med uppehållstillstånd som kommunen ska ta emot . De kommuner som har en överenskommelse med om att ta emot nyanlända personer får en grundersättning. Ersättningen motsvarar fem prisbasbelopp, vilket är . betalade också ut ersättning för högt mottagande till de 145 kommuner som tog emot flest nyanlända personer i förhållande till sin befolkning. De 145 kommunerna fick mellan och för varje nyanländ 2014. En kommun som inte hade en överenskommelse /14 kunde ändå få per nyanländ person om kommunen var en av de 145 kommuner som tog emot flest nyanlända personer och tecknade en överenskommelse om mottagande . Vidare får en kommun som hade en överenskommelse om mottagande ut för varje nyanländ person som kommunen tar emot som är kvotflykting eller som har bott på Migrationsverkets anläggningsboenden. En kommun får också ersättning för etablering och introduktion för nyanlända personer med ett schablonbelopp som fastställs . Schablonbeloppet ska täcka kostnader för etableringsinsatser för nyanlända personer som t.ex. mottagande och praktisk hjälp vid bosättning, särskilda introduktionsinsatser eller merkostnader i skola, förskola, fritidshem och barnomsorg m.m., utbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering, tolk, andra kommunala insatser för att underlätta etablering i samhället och vissa kostnader för ekonomiskt bistånd och administration. Schablonbeloppet är för barn samt vuxna som inte har fyllt respektive för vuxna som fyllt . En kommun som tar emot nyanlända personer får även ersättning för initiala kostnader för ekonomiskt bistånd som kan uppstå innan den första etableringsersättningen betalas ut till personen. Ersättningen varierar beroende på personens ålder och om personen innan mottagandet i kommunen bodde i eget boende eller på ett anläggningsboende hos . En kommun som tar emot personer som har bott i eget boende de ansökt om asyl i får för barn och ungdomar och för vuxna som fyllt men inte . En kommun som tar emot kvotflyktingar eller personer som bott i ett anläggningsboende får för barn och ungdomar och för vuxna som fyllt men inte . Arbetsförmedlingen ansvarar för de personer som har beviljats uppehållstillstånd och omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Nyanlända invandrare som har fått uppehållstillstånd och som har fyllt men inte ska enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare få en etableringsplan upprättad av Arbetsförmedlingen. En etableringsplan upprättas först när personen har fått uppehållstillstånd och tagits emot för bosättning i en kommun. Etableringsplanen består av en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering. En nyanländ har rätt att få en etableringsplan efter att han eller hon första gången folkbokfördes i en kommun. Etableringsplanen ska utformas tillsammans med den nyanlände och i samverkan med berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer. Etableringsplanen ska omfatta högst 24 månader. En nyanländ som deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan har rätt till etableringsersättning och under vissa förutsättningar även etableringstillägg och bostadsersättning. Det är Arbetsförmedlingen som ska samordna etableringsinsatser och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Länsstyrelserna ska främja samverkan mellan berörda kommuner och myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända. Varje kommun är skyldig att se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering. Hållbart system för mottagande av asylsökande I flerpartimotion 2014/15:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att en offentlig utredning bör tillsättas med uppdrag att lämna förslag på hur ett hållbart och flexibelt system för mottagande av asylsökande och nyanlända som främjar en snabb etablering på arbetsmarknaden för den som beviljats uppehållstillstånd kan säkerställas. Utredningen bör även se över bosättningen före uppehållstillstånd liksom bosättningen av nyanlända. I flerpartimotion 2014/15:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs det i yrkande 5 att bör ges möjlighet att driva anläggningsboenden i egen regi. I motion 2014/15:2396 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att ge i uppdrag att bygga tillfälliga boenden i kommuner som man anser har möjlighet att erbjuda nya svenskar bättre och lyckad integration med möjlighet till arbete, utbildning och egen bostad. Enligt motionären behöver spridningen av flyktingmottagandet bli jämnare över kommuner. I flerpartimotion 2014/15:2645 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 2–4 begärs tillkännagivanden dels om att regeringen bör återkomma med förslag på förändringar så att planeringsförutsättningarna för kommunerna att ta emot asylsökande förbättras, dels om att pröva åtgärder för att få en jämnare mottagning av nyanlända bland landets kommuner som anknytningen till arbetsmarknaden värnas och fler kommuner måste ta sitt ansvar, dels om att systemet för statlig ersättning till kommunerna för asylsökande respektive mottagandet av nyanlända behöver ses över och förenklas för att öka systemets effektivitet och transparens. I partimotion 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkande 14 begärs det ett tillkännagivande om att iaktta och följa de enskilda kommunernas självbestämmanderätt när det gäller flyktingmottagandet genom avtal med . Enligt motionärerna bör självbestämmanderätten för kommunerna värnas, och flyktingar ska bara anvisas till kommuner som frivilligt har tecknat avtal med . I motion 2014/15:2117 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att ge kommuner vetorätt vid etablering av asylboenden. Avsaknaden av vetorätt för kommuner vid upphandlingar av asylboenden har inneburit att kommuner över kan stå inför omfattande utmaningar inom skola, vård, omsorg och infrastruktur m.m. I motion 2014/15:243 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att göra kommuner delaktiga i processen kring etablerandet av asylboenden och om att införa ett kommunalt veto i dessa processer. När asylboenden etableras har de enligt motionären sällan föregåtts av någon politisk hantering i kommunen, och kommunen saknar ofta möjlighet att påverka, trots att en etablering kan få stor påverkan på t.ex. skola och barnomsorg. Enligt och (båda SD) motion 2014/15:1132 bör möjligheten att införa en kvartalsavstämning av kommuners rätt till ekonomiskt stöd för asylsökande i stället för årlig avstämning ses över. Om detta begärs det ett tillkännagivande. I partimotion 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkande 15 begärs det ett tillkännagivande om att se över den s.k. EBO-lagstiftningen. Enligt motionärerna är det en självklarhet att kommuners förmåga att ta emot flyktingar ska vara ledande när det gäller samtliga asylsökande under deras etableringsperiod. Därför måste EBO-lagen ses över och antingen avskaffas helt eller regleras så att redan hårt ansatta kommuner kan undantas. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2014/15:2921 yrkande 1 ett tillkännagivande om att EBO-lagstiftningen ska avskaffas. Motionärerna menar att olika bostadsområden har blivit alltmer segregerade till följd av den ökade invandringen, och avskaffandet av EBO-lagstiftningen skulle underlätta situationen för i huvudsak storstäderna. m.fl. (SD) begär i motion 2014/15:2113 ett tillkännagivande om att EBO-lagstiftningen ska reformeras och rivas upp. För att mildra de akuta problem som finns måste enligt motionärerna EBO-lagstiftningen reformeras då den är en bidragande orsak till utanförskap och segregation. I kommittémotion 2014/15:79 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur generella bostadsbidrag för asylsökande kan utformas så att de även fungerar i dagens situationer där många saknar förstahandskontrakt. I motion 2014/15:2037 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att förbättra flyktingmottagandet så att alla kommuner har ett ansvar för att ta emot flyktingar och har möjlighet att bedriva ett bra lokalt arbete. I yrkande 2 i samma motion begärs det ett tillkännagivande om att bör få ett tydligare uppdrag att stödja kommunerna i arbetet med det lokala flyktingmottagandet. Enligt motionärerna bör möjlighet att finnas på plats lokalt i kommuner som tar emot ett stort antal asylsökande undersökas. I motion 2014/15:1184 av Lawen Redar (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att EBO-lagen ska reformeras för att motverka etnisk geografisk segregation. I motion 2014/15:2172 av Shadiye Heydari och (båda S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över dagersättningen för asylsökande. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att justera dagersättningen för asylsökande så att nivån motsvarar dagens levnadsnivå och ligger i paritet med försörjningsstödet. Den låga ersättningen, som inte har justerats , riskerar enligt motionärerna att medföra att asylsökande utnyttjas under misärliknande förhållanden på den svenska arbetsmarknaden. m.fl. (S) begär i motion 2014/15:2087 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som leder till att kommuner tar ett solidariskt ansvar för nyanlända flyktingars etablering på bostadsmarknaden i . Enligt motionärerna bör alla kommuner ta sin del av ansvaret genom ett solidariskt flyktingmottagande. Utskottet kan konstatera att antalet flyktingar och fördrivna i världen är det högsta sedan . En betydande orsak till de senaste årens negativa utveckling är den eskalerande konflikten i , som drivit miljontals människor på flykt. har närmare 3,5 miljoner syrier flytt till , , och . pågår flera andra allvarliga konflikter i världen som tvingar många människor att fly, i första hand inom landet eller till något angränsande land. Regeringen anger i budgetpropositionen att antalet asylsökande och antalet personer som ansöker om uppehållstillstånd som anhöriga till någon som beviljats uppehållstillstånd kommer att fortsätta ligga på en mycket hög nivå och framåt. Därför måste, enligt regeringen, alla kommuner ta ett solidariskt ansvar för mottagandet. Vidare anges att regeringens avsikt är att se över hur boendeplaneringen inom asylmottagandet kan förbättras och särskilt se över möjligheten för att anordna boenden i egen regi i syfte att säkerställa tillräcklig kapacitet. vid mottagande av nyanlända behöver enligt regeringen också ses över. Den aviserade översynen ska, enligt regeringen, leda till förslag som säkerställer att kommunernas mottagande av nyanlända motsvarar behovet, så att dagens situation där många tvingas vänta alldeles för länge på en kommunplats kan undvikas. Översynen syftar också till att ge förbättrade planeringsförutsättningar för verksamhet. Utskottet är mycket positivt till den översyn som aviseras av regeringen av bl.a. boendeplaneringen inom asylmottagandet, men mer måste göras för att på olika sätt effektivisera processen ytterligare och för att förkorta den tid det tar för den enskilde att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet vill säkerställa att staten tar sitt ekonomiska ansvar för det ökade flyktingmottagandet. Betydande insatser har gjorts för att förbättra och snabba på asylprövningen. Trots det blir många personer med beviljade uppehållstillstånd kvar i mottagningssystem eftersom det saknas platser för kommunplacering. Detta i sin tur fördröjer etableringen i samhället. Mot denna bakgrund och med anledning av motion 2014/15:2645 (M, C, FP, KD) yrkande 1 föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att det bör tillsättas en offentlig utredning med uppdrag att lämna förslag på hur ett hållbart och flexibelt system för mottagande av asylsökande och nyanlända som främjar en snabb etablering på arbetsmarknaden. Utskottet anser att ett helhetsgrepp måste tas, varför utredningen bör se över bosättningen före uppehållstillstånd liksom bosättningen för nyanlända. Yrkande 1 i motion 2014/15:2645 tillstyrks delvis. generaldirektör informerade utskottet om hur svårt har att hitta tillräckligt många bostäder för asylsökande, trots att undersöker bl.a. möjligheter att hitta boende i stugbyar, vandrarhem och andra liknande anläggningar. generaldirektör uppgav vidare att antalet asylsökande bedöms komma att ligga på en fortsatt mycket hög nivå . Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen uppger att alla kommuner måste ta ett solidariskt ansvar för mottagandet. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i budgetpropositionen bl.a. har aviserat att möjligheten för att anordna boenden i egen regi i syfte att säkerställa tillräcklig kapacitet ska undersökas. Generaldirektör uppgav vidare att har framställt en begäran till regeringen om att myndigheten ska kunna köpa modulhus för att säkerställa boende för de asylsökande eftersom verket enligt gällande regler inte får äga asylboenden. Det är viktigt att tillräcklig boendekapacitet säkerställs, varför utskottet välkomnar regeringens översyn av hur boendeplaneringen inom asylmottagandet kan förbättras. Utskottet utgår från att regeringen utreder frågan om möjlighet för att anordna boenden i egen regi. Mot denna bakgrund får yrkande 5 i motion 2014/15:2645 (M, C, FP, KD) anses vara tillgodosett och avstyrks. Utskottet avstyrker även motion 2014/15:2396 (KD). Med vad utskottet anfört ovan och mot bakgrund av den översyn som aviseras av regeringen avstyrker utskottet även motionsyrkanden om kommunernas ansvar samt boende och ersättningar. Motionerna 2014/15:2645 (M, C, FP, KD) yrkandena 2–4, 2014/15:2866 (SD) yrkandena 14 och 15, 2014/15:2113 (SD), 2014/15:2921 (SD) yrkande 1, 2014/15:1132 (SD), 2014/15:2117 (SD), 2014/15:243 (SD), 2014/15:1184 (S) yrkande 3, 2014/15:2037 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2087 (S) avstyrks. Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2012/13:SfU2, uttalat att bostadsersättning ges vid eget boende endast i särskilda fall, bl.a. till följd av att möjligheten för de asylsökande att själva ordna sitt boende har åtskilliga nackdelar, t.ex. att asylsökande utnyttjas på bostadsmarknaden och att eget boende kan leda till trångboddhet, vilket framför allt är negativt för barn. Bostadsersättning ska kunna ges i särskilda fall för att uppmuntra eget arbete och självförsörjning, vilket kan vara fallet när den asylsökande får erbjudande om arbete på en annan ort där inte har något anläggningsboende. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och ställer sig inte bakom förslag om att införa en generell ersättning vid eget boende. Motion 2014/15:79 (V) yrkande 2 avstyrks med det anförda. kom i sitt betänkande Aktiv väntan – asylsökande i (SOU 2009:19) fram till att det inte bör finnas någon direkt koppling mellan dagersättningen och riksnormen för försörjningsstödet eftersom dagersättningen inte ska täcka exakt samma behov. Utskottet instämmer i denna bedömning och finner inte anledning att nu föreslå ett tillkännagivande om detta. Med det anförda avstyrks motion 2014/15:2172 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ärendehandläggning, utbildningsfrågor, hälsoundersökningar och anhörigresor. Jämför reservationerna 5 (V), 6 (SD) och 7 (V). Varje asylsökandes skäl ska prövas individuellt. I den individuella prövningen ingår också att ta hänsyn till kön, dvs. att ha ett genusperspektiv och att ta hänsyn till hbtq-frågor. Av utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, framgår bl.a. att den person är flykting som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, religiös eller politisk uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp. Enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. har asylsökande rätt till en kostnadsfri hälsoundersökning och hälso- och sjukvård samt tandvård som inte kan anstå. ska i lämplig omfattning ge de asylsökande sysselsättning genom att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, i skötseln av förläggningar och i annan verksamhet som bidrar till att göra vistelsen meningsfull. Asylsökande som kan eller som medverkar till att styrka sin identitet kan få undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd för att få arbeta i , s.k. AT-UND, enligt 5 kap. 4 § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF. Ett offentligt biträde ska förordnas, om det inte måste antas att behovet av biträde saknas, i mål och ärenden i vissa fall om avvisning, utvisning, verkställighet av avvisning eller utvisning och hemsändande (18 kap. 1 § UtlL). utser offentliga biträden. Enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till kan flyktingar, men inte alternativt och övrig skyddsbehövande, få bidrag för kostnader för vissa anhörigas resa till . Enligt förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. ska informera utlänningar om bl.a. de förmåner som finns och om vad de ska göra för att få dessa. Informationen ska så långt som möjligt ges på ett språk som de som ska ta emot informationen kan förväntas förstå. I motion 2014/15:2180 av m.fl. (S) begärs det tillkännagivanden om behovet av bättre landinformation i hbt-ärenden (yrkande 3), om behovet av kvalitetssäkring och uppföljning av verksamhet (yrkande 5) samt om möjligheterna att utbilda samtliga tjänstemän på i hbt-kompetens (yrkande 7). (S) begär i motion 2014/15:1142 ett tillkännagivande om och hbtq-frågor.