bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Regeringen lade också fram en proposition till vårriksdagen 2010, och beslutade om en ny inriktning för . Den hade fokus på två saker: konsolidering och effektivisering, alltså inte längre förvärvsdriven tillväxt, det som dittills hade gällt för . Bolagsordningen förändrades också så att skulle vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion överallt där bolaget är verksamt. Alla de geografiska avgränsningarna till utgick, och regeringen refererade också i propositionen direkt till EU:s 2020-mål, som inte handlar bara om minskad klimatpåverkan utan också om ökad andel förnybar energi och en effektivare energianvändning för att uttryckligen göra det möjligt för att löpande utvärdera bolagets prestationer, mål och resultat på det området. Vidare uppgav att det är de här nya ägardirektiven, tillsammans med en mycket tuffare marknad, som leder i en annan riktning . Av svar till utskottet framgår att något kapitaltillskott inte ansågs behövas för Nuonaffären, vare sig före eller efter affären. slutsats när han har gått igenom all dokumentation och korrespondens mellan utskottet och är att följde de riktlinjer som då fanns. kunde också konstatera att dokumentationen väsentligt har förbättrats i relation till det som tidigare gällt. Det finns enligt några skeden, framför allt i slutskedet av beredningen, som kanske kunde ha dokumenterats bättre, t.ex. ministerns avslutande samtal med styrelseordföranden. Men det råder ingen som helst oklarhet i substans eller innehåll i den kontakten, enligt . På frågor om hur det planerande förvärvet av Nuon förhåller sig till det pågående strategiarbetet svarade att det framför allt handlade om att gav budskapet till bolaget att man inte ville att de gav sig in i någon sådan här affär innan strategiarbetet var klart. I utskottets underlag finns också slutrapporten från de konsulter från som hjälpte departementet med arbetet. tror att den inte levererades förrän eller möjligen . Men det innebar ju inte att arbetet i regeringen var färdigt. Departementet hade utkristalliserat tre huvudpunkter i slutsatsen. Den första var konsolidering, effektivisering, inte längre förvärvsdriven tillväxt. Den andra var hållbarhet som inte var begränsad till . Den tredje och det uppenbara var att styrelsen behövde fokusera på att återställa förtroendet för bolagets varumärke, som inte var på den nivå som ägaren förväntade sig. Slutresultatet presenterades i en proposition till , 2009/10:179, som också har godkänt. Vidare anförde att där ligger den nya strategin, och det är också en av de saker som var viktiga i den här processen. Det låg inte i regeringens mandat att ändra bolagets inriktning, utan den var tvungna att gå till . Det gjorde regeringen, och den inriktningen är väldigt tydlig enligt . Budskapet från Nä- ringsdepartementet var att det egentligen inte ville att bolaget skulle ge sig in i nya stora affärer innan det här jobbet var färdigt. Då kan man enligt fråga sig: Hur kommer det sig då att budet på Nuon lades och affären 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Det handlar enligt om att strategiarbetet tog lite än man bedömde . Det handlade framför allt om att departementet insåg att de förändringar och slutsatser som började ta form var så stora att man behövde gå till . Då var man i ett läge där man hade en styrelse som jobbade och där det fanns en gällande strategi från . Departementet insåg enligt att det var tvunget att hantera de affärer som styrelsen ville ge sig in i på grundval av de ägardirektiv som gällde. På frågor om det skedde en gemensam beredning av samordningsärendet svarade följande. Den gemensamma beredningen började med att gjorde upphandlingen av en fairness opinion från . Vidare uppgav följande: Enligt dokumentationen också kontaktade jag min statssekreterarkollega på . Det gör jag naturligtvis för att informera honom, vilket jag tror framgår av dokumentationen, om vad som är på gång: Det här är en stor affär som vill göra. Det kommer att ske ägarsamordning, vilket framgår av pm:et till beslutet. Vi kommer att behöva ta fram en sådan här ägarens egen fairness opinion för att ha ett slags second opinion på styrelsen. Sedan sätter den beredningen i gång. utför sitt uppdrag. Det rapporteras tillbaka till i närvaro av tjänstemän. Det tror jag är som styrelsen sedan har sammanträde . Jag var trygg med att den gemensamma beredningen pågick, att Fi- nansdepartementet hade all den information de behövde. Vidare anförde att han inte talade med finansminister utan med statssekreterare . uppgav att han inte känner till om fler regeringsmedlemmar var informerade innan ägaren gav sin syn på affären. trodde att slutbeskedet, baserat på samtalet om att det inte fanns skäl att säga nej till affären, förmedlades via ansvarig förvaltare . Det var enligt som gav ägarens besked till styrelseordföranden. På en fråga om det skedde en gemensamberedning med av själva ställningstagandet att säga ja till förvärvet av Nuon svarade följande: Jag skulle säga att det är en gemensam beredning, som börjar med upphandlingen av fairness opinion, som fortsätter med rapporten. Alltihop är för att skapa underlag för precis den ägarsamordningen, som också framgår av dokumentationen och pm:et till upphandlingen. Däremot, när jag tidigt sade att det finns saker som möjligen kunde ha dokumenterats bättre just i slutskedet, är slutpunkten i den beredningen inte tydligt dokumenterad i loggboken, som jag kan se i alla fall, när det gäller den slutliga slutsatsen. På en fråga om den riktiga slutsatsen ska vara att det ska finnas ett skriftligt vidi på att tycker att affären inte ska stoppas svarade följande: är ju internspråk för ett okej i den gemensamma beredning som sker mellan departementen. I de instruktioner som vi då hade gäller att för formella regeringsbeslut, det vill säga propositioner och förvaltningsbeslut, ska detta dokumenteras normalt med en anteckning på akten eller beslutet med gemensam beredning genomförd eller något sådant. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. I övriga frågor avgörs detta från fall till fall, där gemensam beredning kan ske muntligt eller skriftligt. Huruvida den dokumenteras eller inte får också avgöras från fall till fall, enligt förordningen för beredningsformer i . Här var det inte ett formellt regeringsbeslut. Det var ett besked som gavs muntligt, som inte heller blev ett regeringskanslibeslut på . Uppenbarligen gjorde man i det här fallet inte någon skriftlig dokumentation. Vad jag förstår är det helt enligt riktlinjerna och regelverket, men jag skulle personligen säga att det hade varit bra om det hade gjorts. Jag tror att man också har förändrat regelverket på den punkten efteråt. Vidare uppgav att han inte informerade statsministern om Nuonförvärvet innan det skedde och att han inte var med vid något möte där den dåvarande näringsministern informerade statsministern eller de övriga partiledarna om affären. När det gäller den politiska samordningen i Statsrådsberedningen bereddes, enligt , inte den här typen av bolagsordning med samordningskansliet. Det gällde egentligen bara utnämningar av styrelser och, när det handlade om formella regeringsbeslut, t.ex. den proposition som regeringen utformade kring eller nya inriktning, sammanslagningen mellan den danska och den svenska posten. Men detta var inte den typen av beslut, så någon beredning med amordningskansliet gjordes inte, enligt . Utskottet genomförde en offentlig utfrågning med finansminister (bilaga B7). uppgav att affären skedde när den europeiska energimarknaden genomgick en stark konsolidering. menade att affären skulle stärka deras ställning på den europeiska energimarknaden. När beslutet fattades att inleda processen från sida skulle investmentbanken göra en prövning av affären för att göra en bedömning av om budet var rimligt, en värdering av bolaget och de eventuella kostnadsbesparingar och synergieffekter som kunde finnas i detta. Vidare anförde att under finanskrisen föll både gas- och kolpriserna kraftigt och även priserna på utsläppsrätter. När affären genomfördes hade huvuddelen av det här fallet inträffat. Det som skedde därefter var enligt att det uppstod en skillnad mellan kolpriset och gaspriset och en fortsatt nedgång av priset på utsläppsrätterna. Bakgrunden till att skillnaden mellan gas- och kolpriserna uppkom var att man i började använda sig av s.k. skiffergas. Detta gjorde att mängden kol på den europeiska marknaden blev väsentligt större, vilket pressade kolpriserna väsentligt. Att det är viktigt med utsläppsrätterna är enligt dels för att de har fallit, dels därför att gas innehåller ungefär hälften så mycket koldioxid som kol. Det är det som gör att förändringen påverkar Nuon, uppgav . När köpte bolaget trodde man tvärtom enligt att det skulle vara särskilt lämpligt att kombinera med förnybar energi eftersom man kan slå av och på gas på ett helt annat sätt än kärnkraft och kol. När man i byggt ut solenergin väldigt kraftigt 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. så sammanfaller solenergin mitt med den period när det är högst konsumtion av el, det som kallas peak demand. Det har föranlett att de s.k. peak demand-priserna har fallit med mellan på mark- Enligt har detta på ett allvarligt sätt reducerat lönsam- heten i just gasbaserad elproduktion. har över 40 an- läggningar i som producerar gasbaserad el i stängts, vilket mot- svarar el, eller 50 kärnreaktorer. Det här är enligt en process som inträffade framför allt . del annat också bidragit, men poängen är enligt att det är just som de bolag som har stor gasproduktion, till exempel GDF, E:on och RWE, hade ytterligare en kursnedgång. har återtagit mark har de inte gjort det. Vidare uppgav att det också var , 2012 och 2013 som de stora nedskrivningarna av Nuon Sammantaget skrev enligt den europeiska ener- gimarknaden ner sina tillgångsvärden med ca 250 miljarder och med 450 miljarder i just gasbaserad elproduktion på marknaden. anförde att han inte behövde nämna att bolagen har tappat mycket i värde och att han trodde att det har uppgetts lite olika siffror. visade olika diagram över utvecklingen. Vidare anförde att det i den arbetsordning som gällde för sty- relsen skulle man i det här fallet ha en ägarsamordning när det skedde mer avgörande förändringar av bolaget. Den ägarsamordningen skulle genomföras Han konstaterade att i likhet med vad redogjort för låg det beslut som fattades av i linje med det riksdagsbeslut om ett uppdrag för som fanns vid handen. inte frågan om riksdagsbeslut aktuell. för beslutsfattande i frågorna är enligt tydligt. Den typen av be- slut som påverkar statens förmögenhetsutveckling eller som direkt påverkar statens budget ska gemensamberedas med budgetavdel- Det anges att detta gäller större strategiska förändringar av företagens verksamhet, större förvärv, frågor om kapitalstruktur, utdelningspolicy, avytt- ringar och andra beslut som innebär att företagets riskprofil och balansräkning Det är den ordning som gällde då, och det är den ordning Vidare anförde att det vid gemensamberedning finns den ordningen att det är det fackdepartement, det statsråd som har ansvar för ärendet, som har ett åliggande att säkra att man har genomfört en gemen- Sedan sköts i praktiken gemensamberedningarna i allt väsent- ligt av tjänstemän på de olika departementen. De återkopplar alltid till sina politiska ledningar, och får information respektive fattar beslut om det är möjligt att gå vidare. När man har avslutat gemensambered- ningen lämnar budgetavdelningen vidi, och då kan man gå vidare med affä- Det är hörnstenen i arbetssätt. ska komma till och säga att det finns ett ärende som på- verkar budgeten och att man vill gemensambereda ärendet. Sedan ska det prö- vas om det går att ge ett vidi eller inte. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Vidare anförde att det av handlingarna framgår att skedde en gemensamberedning och en upphandling av en konsulttjänst. Det landade i att fick uppdraget att genomföra denna så kallade fairness opinion. Det här Regeringskanslibeslutet var enligt uppfattning rutinmässigt. Det fattas enligt An- ders ett stort antal sådana beslut, och de innebär på intet sätt ett ställningstagande till den slutgiltiga processen. uppgav att det alltså är klart att tjänstemän på till viss del deltog i förberedelsearbete inför förvärv av Nuon. Bland annat var det en tjänsteman som deltog vid den preliminära redovisningen av . Mot bakgrund av det regelverk och rutiner som finns är det enligt klart att ägarens ställningstagande, alltså den ägarsamordning som skedde mellan ordförande och dåvarande näringsministern, skulle gemensamberedas. kunde konstatera att ingenting i de handlingar som har påträffat i tyder på att en sådan beredning med budgetavdelningen har inträffat. Gemensamberedningen ska ske av ställningstagandet i ägarsamordningen. Den ska avslutas, och det ska lämnas ett vidi. kan lämnas muntligen eller skriftligen. Sedan ska det dokumenteras i årsakten för företaget, och det finns också i normalfallet klara rutiner för hur vidi lämnas på . och uppfattning är att det inte har lämnats ett vidi på ställningstagandet i ägarsamordningen av . uppgav vidare att vare sig han eller den dåvarande ansvarige statssekreteraren hade information om det slutliga ställningstagandet i ägarsamordningen. De fick enligt information om att affären skulle genomföras i samband med att den blev offentlig . Det har enligt skett ett förtydligande och utvecklande av regelverket för den typen av beslut efter att har genomfört förvärvet av Nuon. Bland annat är det huvudregel att den typen av ställningstagande ska meddelas skriftligt. uppgav också att riktlinjerna för dokumentation, inte minst i samband med tjänsteanteckningar och diarieföring har skärpts så att det blir tydligt att dokumentationen ska vara i god ordning. Vidare uppgav att tjänstemän deltog i förberedelsearbetet av affären. Man tog del av rapport i frågan. Då ska man enligt konstatera att baserade den bedömningen på den information de hade fått från och Nuon. Både två stora investmentbanker i respektive hade varit inne i processen. I datarummet där man går igenom förvärvet fanns en mycket omfattande dokumentation. Då landade man i ställningstagandet från och de andra investmentbankerna att priset var rimligt. Den informationen hade enligt . uppgav vidare att om det hade gått vidare till att man skulle göra en gemensamberedning av ställningstagandet hade man värderat den informationen. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Den bild som i efterhand har skapats av de beslutsunderlag som fanns ger enligt vid handen att det är en gedigen värderingsprocess, där man i princip har involverat de två stora holländska bankerna, som rimligen måste kunna bolaget väl, och två stora, internationella investmentbanker, i det här fallet och – och även Rothschild. Det har varit en process i två bolag, där har landat i att det är en rimlig värdering. Det går enligt inte att komma runt att även om det finns avvikande röster – det är naturligtvis viktigt, och den typen av underlag spelar en central roll i processen – är det styrelsen som ska göra den slutgiltiga bedömningen och lämna den bedömningen till Näringssdepartementet, och den är att man med marginal klarar avkastningskravet. Vidare uppgav att inte finns ett tyst medgivande i beredningsprocesser, utan det ska finnas ett vidi. Detta vidi ska dokumenteras i årsakten för företaget. Dokumentationskraven är relativt tydliga. Det anges att om det är mer avgörande händelseförlopp eller någonting sådant ska det dokumenteras. Därtill är det så enligt att i normalfallet lämnar vidin skriftligt och att det därmed finns en dokumentation. Riktlinjerna i promemorian 1997:4 säger att det ska ske gemensamberedning av ställningstagandet. Gemensamberedning innebär att det ska lämnas ett vidi. Det normala är att det ska lämnas skriftligt och att det därmed inte ska finnas någon oklarhet om beslutsgångarna. I detta fall var båda dessa regelverk kring dokumentation och gemensamberedning på plats när affären genomfördes. Sedan har de ytterligare skärpts när det gäller tjänsteanteckningar och diarieföring. Gemensamberedning av denna typ av affärer har nog alltid hävdat föreligger, enligt . Utskottet genomförde en utfrågning med (bilaga B8). anförde bl.a. att statliga aktiebolag liksom privata aktiebolag regleras av aktiebolagslagen. I egenskap av företrädare för det statliga ägandet ska regeringen således beakta samma regler som andra bolagsägare. Ägarinflytandet utövas framför allt på bolagsstämman. Bolagsstämman utser styrelsen, och styrelsen utser i sin tur den verkställande direktören. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltning av bolagets angelägenheter. Det är alltså styrelsen som fattar beslut om större förvärv. Ramarna för bolagens verksamhetsmål läggs fast av , för förvärvet av Nuon gällde ett verksamhetsmål för . Vid tiden för förvärv av Nuon var enligt arbetet i regeringen så fördelat att det var chefen för , alltså dåvarande näringsministern, som ansvarade för att företräda staten och regeringen som ägare till . Det är dock enligt bolagets ledning och styrelse som ansvarar för den operativa verksamheten. Det är således styrelsen som enligt aktiebolagslagen ska ta ansvar för förvaltning 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. av bolagets angelägenheter och bedöma bolagets risker och ekonomiska ställning. uppgav att staten givetvis ska vara en ansvarsfull ägare men måste också kunna lita på att styrelsen utför sitt arbete i enlighet med aktiebolagslagen. Vad gäller ansvarsfördelningen mellan styrelsen och ägaren angavs vid den aktuella tiden i arbetsordningen för att styrelsen genom styrelseordföranden skulle samordna sin syn med företrädare för ägaren i vissa frågor av större betydelse. Vidare anförde statsministern att det av handlingarna och av utfrågningarna framgår att styrelseordföranden , i enlighet med arbetsordningen i , samordnade frågorna om förvärvet med . I egenskap av företrädare för ägaren beslutade att ta in en bedömning från en oberoende finansiell rådgivare. Det framgår enligt av skriftliga svar till utskottet vilket omfattande material den finansiella rådgivaren gick igenom innan man lämnade sin bedömning till . Som framgår av svar till utskottet blev rådgivarens bedömning att den av föreslagna köpeskillingen låg inom ramarna för vad som kunde uppfattas som rimligt utifrån köparens, det vill säga , perspektiv. Som den tidigare ordföranden för har framfört bedömde också en enig styrelse att priset var rimligt. Vidare uppgav att en tjänsteman inom gjorde en analys som indikerade att ett förvärv av Nuon kunde innebära att avkastningskravet på inte skulle uppfyllas. Av de tidigare utfrågningar utskottet har gjort framgår enligt att denna analys, tillsammans med övriga underlag, beaktades inför det ställningstagande som gjordes. konstaterade att den dåvarande näringsministern till utskottet och i andra sammanhang har uttalat att hon ställde kontrollfrågor till bolagets styrelse avseende just denna fråga, det vill säga om bolaget skulle klara avkastningskravet om köpet genomfördes. Hon ska då ha fått ett jakande svar. tidigare styrelseordförande har vid utfrågningen i framfört att man bedömde att avkastningskravet skulle med marginal. Styrelsen var alltså enig, konstaterade . Styrelseordföranden gav lugnande besked till dåvarande näringsministern, och finansiella rådgivare bedömde att priset var rimligt. Förvärvet låg enligt inom ramen för det av beslutade uppdraget för . Vidare uppgav att mot den bakgrunden gav den dåvarande näringsministern, i egenskap ansvarigt statsråd i regeringen för dessa frågor, beskedet till bolaget att ägaren inte hade något att invända mot förvärvet. Därefter fattade beslutet om att köpa Nuon. Statsminister anförde också att granskningsärendena även har kommit att handla om hur beredningen av ställningstagandet till ägarsamordningen skedde inom . Det har ställts frågor kring hur beredningen går till i och vilka som har varit informerade om att förvärvet skulle ske. Här ville statsministern till att börja med konstatera att riktlinjerna för hur en beredning skulle ske i ett fall som detta är tydliga – och var det även vid den aktuella tidpunkten. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. att det naturligen faller på statsministerns ansvar att säkerställa att det finns riktlinjer och rutiner för beredning i . att beredning skulle ske med . ringskansliet har i sitt svar till utskottet anfört att det inte stått att finna någon dokumentation som tyder på att deltog i någon gemensam beredning av det besked om ägarens syn på förvärvet som alltså senare lämnades till . Statsministern anförde vidare att han fick kännedom om förvärv av Nuon efter att det blev offentligt. Att det förekommer diskussioner om för- värv av bolag kan det enligt säkert finnas många exempel på och där han inte är fullt informerad. I det här fallet fick han kännedom om detta efter att det blev offentligt. Vidare uppgav statsministern att det hade funnits ett strategiarbete vad gäl- ler som den dåvarande näringsministern hade initi- erat långt innan den här diskussionen var aktuell. Därför har det varit ett lö- pande strategi- och utvecklingsarbete i synen på och på andra stat- Det har resulterat i regeringsbeslut och riksdagsbeslut. nistern kände till att det har funnits ett arbete med att förändra bolagsstyr- ningen, och att det har resulterat i en hel del beslut. Detaljerna i detta kände han inte till. Det ledde sedan fram till en process, men den landade först på i en proposition. Vidare anförde statsministern att det genomfördes en ägarsamordning där i egenskap av ansvarigt statsråd ställde den i sammanhanget helt relevanta frågan huruvida förvärvet var förenligt med avkastningskravet. hade också ansvarat för den beredning som gällde att bedöma huruvida den köpeskilling som det var fråga om var rimlig, en köpeskilling som för övrigt en enig styrelse i också bedömde som rimlig. delen har genomfört den typ av beredning – förberedelse – som var hennes ansvar. Men hon var enligt helt klar över att själva beslutet var för att fatta. infeldt att det faktum att det alltså inte fattades något regeringsbeslut i ärendet bidrar till att det inte har funnits processer som på annat sätt möjligen skulle ha lett till att andra kunde ha blivit informerade. viktigt att säga att det har påpekats brister i själva beredningen. om att det måste finnas en tydlighet i om att en gemensam beredning, som är den grund på vilken man fattar beslut i , sker när flera departement ska samordna sig kring ett ställningstagande. var det som det var fråga om i det här fallet. Det måste vara tydligt för alla att den är avslutad. Det har redovisats till utskottet att det inte fanns en sådan Statsministern ville understryka att det är klarlagt att ställde den i sammanhanget helt relevanta frågan, nämligen: Möter detta det avkast- ningskrav som ägaren har på det bolaget? har fått kvittens på att styrelseordföranden i , som angetts 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. i , uppfattar att det gör det med marginal; det är det uttryck han använder. Vidare uppgav att dessutom har initierat ett gediget underlagsarbete för att säkerställa att med den kunskap, det man då visste, var en rimlig köpeskilling. I den delen har hon så att säga fullgjort det som hon som ansvarigt statsråd hade att fullgöra i det sammanhanget, anförde . Vidare anförde statsminister att det inte fattades något regeringsbeslut om förvärvet av Nuon. Det beslutet fattades av . Det finns i underlaget till hur regler och riktlinjer för detta ser ut i .