bet · H101AU5 · 2014-03-13 00:00:00 — har redovisat en mängd exempel där beställaren styr arbetsmiljön för entreprenören och dess anställda, vilket kan medföra problem. Här nämns områden som färdtjänst, vård och omsorg, åkeri, bygg- och anläggning samt renhållning och återvinning. I dessa situationer är det enligt vår mening tydligt att beställaren kan bestämma sättet för utförandet av uppdraget så att entreprenören i praktiken inte kan ta tillräcklig hänsyn till arbetsmiljön. När utomstående entreprenörer anlitas har beställaren redan vid planeringen och projekteringen av arbetet skapat viktiga förutsättningar för att kunna nå en god arbetsmiljö. Entreprenadföretaget blir därmed i olika hänseenden beroende av beställaren. Vår slutsats är att det finns ett behov av att förstärka skyddet och förbättra arbetsmiljön för den som arbetar i entreprenadföretag. Sådan lagstiftning finns i t.ex. och . Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag på hur frågan om beställaransvar ska lösas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A409 (S) yrkande 33 tillstyrks. Sanktioner vid överträdelser av arbetsmiljöregler, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16. beslutade om stora förändringar av sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna. Förändringarna innebär att straffsanktioner i de allra flesta fall ska ersättas med sanktionsavgifter. Den borgerliga regeringens motiv till förändringarna var att det är mer effektivt att direkt på plats kräva in en avgift än att gå genom rättsväsendet. håller delvis med om detta. Det finns goda skäl att använda sanktionsavgifter i fler fall än tidigare, men det måste också finnas en viktning mellan olika slags överträdelser på arbetsmiljöområdet. Brott mot arbetsmiljöbestämmelser måste anses väga olika tungt beroende på vilka konsekvenser en överträdelse kan få. Det är bra om brott mot administrativa bestämmelser i arbetsmiljölagen kan hanteras med sanktionsavgifter, men när det handlar om människors säkerhet och hälsa borde straffsanktionen ha behållits. Regeringen har helt bortsett från straffsanktionernas preventiva och normerande effekter. Därtill måste tilläggas att den beslutade nivån på den högsta sanktionsavgiften, , är alltför låg. Vissa verksamheter opererar med så stora värden att det krävs större summor för att sanktionerna inte bara ska kunna uppfattas som en ekonomisk risk att räkna med. anser att den högsta sanktionsavgiften i stället skulle ha fastställts till 50 prisbasbelopp, vilket även har fördelen att beloppet inte urholkas i takt med inflationen. Den högsta nivån på sanktionsavgifterna bör höjas i enlighet med detta förslag. befarar att den omfattande avkriminaliseringen av arbetsmiljölagen kan leda till att det förebyggande arbetsmiljöarbetet försvåras. Det kan exempelvis bli mer riskabelt för anställda att larma om missförhållanden, och skyddsombudens preventiva arbete kan bli mindre effektivt. Det är av största vikt att effekterna av förändringarna utvärderas snabbt och noggrant. Vid utvärderingen bör särskild vikt läggas vid synpunkter från skyddsombud och regionala skyddsombud. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A202 (V) yrkandena 15 och 16 tillstyrks. Arbetsmiljöforskning, punkt 18 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (FP), (C), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 31, 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 21, 2013/14:A307 av m.fl. (S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 30. Vi anser att arbetsmarknadens funktionssätt och arbetslivets utveckling är av stor betydelse för samhällsutvecklingen. Det är därför angeläget att arbetslivs- och arbetsmiljöforskning bedrivs med hög kvalitet och i tillräcklig omfattning. För att uppnå en hög sysselsättningsgrad och ett längre deltagande i arbetskraften behövs forskning om hur ett inkluderande, utvecklande och hälsosamt arbetsliv skapas med en bra arbetsmiljö som inte slår ut människor på grund av skador eller ohälsa. Vi vill påminna om att utskottet har låtit ta fram forskningsöversikten Ett förlängt arbetsliv – forskning om arbetstagarnas och arbetsmarknadens förutsättningar (rapport /14:RFR8) för att bidra till en initierad debatt om hur arbetskraften kan tas till vara, mot bakgrund av den ökande medellivslängden och en allt äldre befolkning. Av rapporten framgår bl.a. att forskningen indikerar att arbetsmarknaden skulle kunna anpassas bättre för att bemöta de förutsättningar för fortsatt arbete som finns, bl.a. genom förändringar i arbetsmiljön. Förändringar bör göras på såväl individ-, som arbetsplats- och samhällsnivå om man vill kunna öka de äldres deltagande på arbetsmarknaden. framgår av rapporten att det finns kunskapsluckor när det gäller bl.a. yrkesspecifika problem. Det är därför mycket bra att det redan bedrivs arbetsmiljörelaterad forskning vid ett stort antal forskningsinstitut, universitet och högskolor i landet. Bland forskningsinstituten kan exempelvis nämnas , och . Vid bl.a. vid , och aerosolteknologi vid och Avdelningen för arbetsvetenskap vid bedrivs också olika typer av arbetsmiljöforskning. Vi anser även att de ytterligare satsningar på arbetslivsforskning som regeringen presenterade i proposition 2012/13:30 Forskning och innovation är välkomna. Vi delar regeringens bedömning att forskningsanslaget för s.k. fria medel till dåvarande för arbetsliv och socialvetenskap, som bytte namn till för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) bör öka med totalt åren 2013–2016. Forte stöder forskning inom de sex huvudområdena arbete och hälsa, arbetsorganisation, arbetsmarknad, folkhälsa, välfärd och socialförsäkring samt omsorg och sociala relationer. Vi vill även särskilt framhålla den ökning med i slutskedet som regeringen bedömer bör ske stegvis åren 2013–2016 till Forte för forskning om åldrande och hälsa. Satsningen kommer enligt vår bedömning på ett mycket positivt sätt att bidra till att förbättra kunskaperna om förutsättningarna för ett längre arbetsliv. Vi vill i sammanhanget också betona vikten av att kunskapen från arbetsmiljö- och arbetslivsforskningen når ut till samhällets alla delar för att komma till nytta vid beslutsfattande och praktiskt arbetsmiljöarbete. utökade regeringen nuvarande kunskapsspridningsuppdrag på så vis att myndigheten skulle inrätta en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv. Regeringen ökade också anslaget till för denna verksamhet. Vi välkomnar att regeringen föreslår att arbete på området ska få fortsätta med samma anslagsförstärkning som 2013. Arbetet ska enligt regleringsbrevet fortsätta för att successivt ge genomslag i myndighetens kunskapsförmedlande verksamhet. Som en del i detta arbete bör myndigheten i ett första skede utveckla formerna för tillgängligheten och nyttiggörandet av den kunskap som redan finns eller tas fram av myndigheten i form av kunskapssammanställningar och statistik. Vi håller med utskottsmajoriteten om att det finns ett behov av att samla befintlig och tillkommande kunskap på arbetsmiljö- och arbetslivsområdet för att den ska kunna komma arbetslivets aktörer till del. Därför välkomnar vi – liksom parternas centralorganisationer – regeringens initiativ till en nationell kunskapsfunktion. Vi håller emellertid inte med utskottsmajoriteten när det gäller hur forskning på arbetslivsområdet bör bedrivas. Vi anser att fri forskning som bedrivs utifrån ett brett spektrum av olika perspektiv och frågeställningar stimuleras bättre av att bedrivas vid ett större antal enskilda lärosäten än av att samlas i ett enda forskningsinstitut. Vi anser vidare att regeringens ovan beskrivna satsningar väl motsvarar de krav på förstärkningar av arbetslivsforskningen som framförs i motionerna. Mot denna bakgrund anser vi inte att de yrkanden som framförs av bl.a. Socialdemokraterna och bör föranleda någon åtgärd av . Motionerna 2013/14:Ub570 (S) yrkande 31, 2013/14:A202 (V) yrkande 21, 2013/14:A307 (S) och 2013/14:A409 (S) yrkande 30 bör avslås av . Lokala och regionala skyddsombud, punkt 15 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: I motion 2013/14:A409 (S) yrkande 31 framförde vi förslag om att ge de regionala skyddsombuden ett vidgat uppdrag som skulle innebära att de får rätt att besöka och bygga upp ett strukturerat arbetsmiljöarbete på arbetsplatser där det finns kollektivavtal, men där det saknas fackliga medlemmar. Detta motionsyrkande behandlades i budgetbetänkandet /14:AU2. Vi står naturligtvis fast vid vårt förslag och bifaller därför i detta betänkande yrkanden med en snarlik innebörd. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Sf213 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. 2013/14:Sf219 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att inleda trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för att få till stånd ett omställningsavtal vid sjukdom. 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som kan se över hur samhället kan stödja människors möjlighet att skapa balans mellan arbete och fritid. 2013/14:Sf379 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det förebyggande arbetsmiljöarbetet måste utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmarknadens parters engagemang för att stödja sjukskrivna att snabbt komma tillbaka till arbete. 2013/14:So348 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att inleda ett särskilt utvecklingsarbete för bättre arbetsmiljö i vården. 2013/14:Ub570 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetslivs- och arbetsmiljöforskning. 2013/14:N229 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker. 2013/14:A202 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att utforma en nollvision mot dödsolyckor i arbetslivet med konkreta och strategiska delmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det måste satsas mer på forskning, utbildning och tillsyn i syfte att minimera arbetsrelaterade dödsfall. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla tillbud och olyckor som sker på svensk arbetsmarknad ska rapporteras till som ska ha skyldighet att registrera dessa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda ett forsknings- och utvecklingsarbete i syfte att ta fram en samlad strategi för att fasa ut allt farligt och riskfyllt ensamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och myndigheter med serviceuppdrag och de regeländringar som genomförts i rätten till ekonomiskt bistånd, ersättning från sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen, med avseende på våld och hot och psykosocial arbetsmiljö för de anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regionala skyddsombud ska få rätt att verka på företag med kollektivavtal även om det tillfälligtvis inte finns någon medlem i den kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationen vid företaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att, i samverkan med arbetsmarknadens parter, skapa en effektiv kvalitetssäkrad företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den högsta nivån på sanktionsavgifterna bör höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att man bör göra en utvärdering av förändringarna av sanktionssystemet i arbetsmiljö- och arbetstidslagarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om ekonomiska sanktionsavgifter när det gäller ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram förslag till en ny lag mot trakasserier i arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas. 2013/14:A204 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetsmiljön för vägarbetare. 2013/14:A219 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ensamarbete och psykosocial arbetsmiljö. 2013/14:A225 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av satsningar på arbetsmiljöfrågor. 2013/14:A226 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett långsiktigt och ambitiöst arbetsmiljöarbete. 2013/14:A227 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rehabiliteringsansvaret bör bli en del av LAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att LAS måste blir tydligare, dvs. det ska framgå var arbetsgivarens ansvar upphör och samhällets ansvar börjar. 2013/14:A236 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöden till de lokala skyddsombuden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de regionala skyddsombudens roll i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de regionala skyddsombudens möjligheter att besöka arbetsplatser som har en lokal skyddskommitté eller saknar fackliga medlemmar. 2013/14:A239 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors stressiga arbetsmiljö. 2013/14:A241 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om företagshälsovård. 2013/14:A244 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att villkoren för den regionala skyddsombudsverksamheten bör ses över. 2013/14:A250 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell handlingsplan mot kränkande särbehandling i arbetslivet. 2013/14:A284 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör göra riktade insatser på våra flygplatser. 2013/14:A285 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om dåliga arbetsmiljöer, arbetsrelaterad ohälsa och arbetsmiljöarbete. 2013/14:A287 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att uppdra åt att undersöka sambanden mellan ökade arbetsplatsolyckor, bristande utbildning och den pressade situationen på arbetsmarknaden. 2013/14:A288 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnors arbetsmiljö. 2013/14:A307 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samlad arbetsmiljöforskning. 2013/14:A320 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förtydligande av arbetsgivarnas ansvar att erbjuda sina anställda en kvalitetssäkrad företagshälsovård. 2013/14:A339 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för en ökad satsning på forskning om kvinnor och arbetsmiljö utreda sambandet mellan arbetstider och kvinnors hälsa. 2013/14:A346 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företagshälsovård bör bli obligatorisk på alla arbetsplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företagshälsovården bör kvalitetssäkras. 2013/14:A377 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över arbetsmiljö- och diskrimineringslagstiftningarna i syfte att i lämpliga delar där förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling och s.k. jantelagsmentalitet på våra arbetsplatser. 2013/14:A379 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vuxenmobbning, dess omfattning och om behovet av att kriminalisera vuxenmobbning. 2013/14:A381 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undvika arbetsskador bland unga. 2013/14:A386 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för ett fortsatt stöd av företagshälsovården i syfte att förbättra möjligheterna för en välfungerande utveckling av arbetsmiljön. 2013/14:A389 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av omedelbara insatser för att förbättra kvinnors fysiska och psykosociala arbetsmiljö. 2013/14:A409 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förstärkt arbetsmiljöforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beställaransvar för arbetsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mobbning och trakasserier. Då har vi alltså mandatperiodens sista utskottsdebatt om arbetsmiljöfrågor före valet.Man kan, om man så vill, försöka sig på en liten utvärdering av vad moderatledd arbetsmiljöpolitik har lett till. Man kan konstatera att , en av världens främsta, skingrades för vinden och lades ned. åkte på kraftiga nedskärningar och hamnade under press. Det betyder att måste minska antalet inspektörer, minska organisationen och därmed få mindre muskler att hantera de viktiga arbetsmiljöfrågorna.Det har lett till att man får lägga ned distriktskontor, herr talman, och man får gå från att tidigare ha haft specialister inom olika områden till att ha generalister. En sak som inträffade och som lyfte arbetsmiljöfrågorna, herr talman, var när statsminister gick ut och önskade att fler kunde jobba till . Det gav en skjuts framåt i arbetsmiljöfrågorna. Då uppstod en diskussion om hur vi ska göra för att fler ska kunna jobba till dagens pensionsålder enligt avtalet, . Vi har sett och märker att det finns ett tryck från en konservativ . Där finns det en högnivågrupp, ledd av Stoiber, som har lagt fram 60 olika förslag i ett program som kallas för Refit som berör arbetsmiljöområdet. Man ska ha olika skyddsnivå på arbetsmiljöfrågorna beroende på företags storlek. Om det är 250 anställda eller färre klassas det som ett mindre företag. Då ska man tillämpa en typ av arbetsmiljölagstiftning. Är det större företag är det högre skyddsnivå. av de svenska företagen blir berörda. Det är märkligt att moderata politiker i säger en sak men har en annan ton här hemma. Det finns också förslag om gold-plating, det vill säga att om en medlemsstat i unionen väljer att ha regler för arbetsmiljö och arbetarskydd på högre skyddsnivå måste det motiveras inför kommissionen. Det tycker vi är en bakvänd ordning. Vi har sett att sjukskrivningstalen har vänt och går åt fel håll och har gjort det . Det handlar om psykosociala arbetsmiljöproblem som tornar upp. Det är mest kvinnor som drabbas. gjorde en undersökning om det systematiska arbetsmiljöarbetet, , och kunde tyvärr konstatera att det fungerar otillfredsställande. Man skriver i rapporten att , det systematiska arbetsmiljöarbetet, i mycket är en sidovagn, det vill säga att det har blivit en sak bredvid när det i själva verket är grunden för väldigt mycket av arbetsmiljöarbete på arbetsplatserna. Man säger att det är bristande motivation hos arbetsgivarna, och de följer inte upp resultatet, tyvärr. Vi kan konstatera att det saknas skyddsombud på alltför många arbetsplatser runt om i landet. Vi vet att som går förändras arbetsmarknaden. Ett växande problem är det kallar för en grå sektor som uppträder på allt fler ställen runt om i landet. Det är nya företag, det kan vara svenska företag eller utstationerade, som man egentligen har ganska dålig kontroll på, många av dem utanför det regelsystem som ska tillämpas på arbetsmiljöområdet. Vi vet att det är många som dumpar både anställdas villkor och priserna, och så konkurrerar man ut de seriösa företagare som har kollektivavtal och som följer arbetsmiljöreglerna. Det finns väldigt många frågor som vi måste tackla och möta inom arbetslivet. Det som är gemensamt för oss alla här i är att vi säger, åtminstone säger vi det i talarstolen, att alla ska ha en god arbetsmiljö. Jag vet att vi säger det allihop, men jag är starkt övertygad om att vi skiljer oss i synen.Vi socialdemokrater har en högre ambitionsnivå än vad har. Vi har en mycket starkare vilja att försöka se till att vi får mer ordning och reda ute på arbetsmarknaden. Vi ser arbetslivets behov. När vi beskriver en verklighet kallar ni oss för svartmålare. När vi tar upp en diskussion om att det krävs nya verktyg så att vi kan nå längre ut, till kapillärerna, till alla företag i landet tycker ni att vi är tråkiga som beskriver situationen ur bara en sida. Men det finns en vilja och en drivkraft hos oss socialdemokrater att verkligen se till att vi kan få en bättre arbetsmiljö överallt i detta land. Det viktigaste vi kan koppla in i arbetsmiljötänket är ordning och reda, och då menar vi att vi måste få en bättre kollektivavtalstäckning i alla branscher där det finns starka parter som tar ansvar och respekterar avtalet. Där vi ser att det finns kollektivavtal och starka fack med hög organisationsgrad och där det finns aktiva skyddsombud som samverkar med företagsledningarna prioriterar man arbetsmiljöfrågorna.Alla skyddsombud och chefer måste få tillgång till arbetsmiljöutbildning av hög kvalitet. Det är en självklarhet för oss. Men där brister det också.Vi vill ändra lex så att vi kan ha svenska kollektivavtal över hela landet. Då följer arbetsmiljöarbetet med, och kontrollen och möjligheterna för att nå fler företag ökar. Det är därför vi i betänkandet kräver att alla tillbud och olyckor ska rapporteras till , oavsett vad det är för företag. Så kan vi få till en bättre ordning. Kan vi i detta svep få konkurrensneutrala villkor inom åkerinäringen har vi vunnit mycket på arbetsmiljösidan. Vi vet att över hälften av alla långa transporter i utförs av utländska chaufförer, som vi vet har urusla villkor och arbetsmiljöer. Allting hänger ihop.När vi pratar om bättre arbetsmiljö måste vi koppla in anställningsformerna. Det skriver självt. Allt fler har osäkra eller korta anställningar. Det är ett stort arbetsmiljöproblem. Därför måste vi naturligtvis ta itu med detta. Jag vänder mig till er i regeringspartierna. Ni kan väl börja lyssna lite mer på oss. Vi måste stoppa möjligheterna för arbetsgivarna att stapla visstidsanställningar på varandra. Kritik kommer från och från de fackliga organisationerna, men ni struntar blankt i det. En annan fråga som kan vara ny för denna kammare är att vi vill införa ett beställaransvar för att säkerställa att man kan kräva god arbetsmiljö hos entreprenörföretagen.