bet · H101UbU10 · 2014-02-06 00:00:00 — behandlar i detta ärende 50 motionsyrkanden om från allmänna motionstiden . Av dessa behandlas 15 yrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd stämmer överens med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionerna handlar bl.a. om elevers utveckling mot målen i , elever med särskilda behov, betyg, utbildningens innehåll, modersmålsundervisning, avgifter och fritidshemmet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande rätt, tidigare ställningstaganden, pågående beredning och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns 14 reservationer (S, MP, SD och V) och 1 särskilt yttrande (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Elevers utveckling mot kunskapsmålen 2013/14:Ub205 av (KD), 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Ub302 av Abdirizak Waberi (M), 2013/14:Ub308 av (KD), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 16. Reservation 1 (S, MP) Reservation 2 (SD) Rätten att lära sig läsa, skriva och räkna 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 24. Reservation 3 (MP) Elever med särskilda behov 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 11, 2013/14:Ub274 av (S) och 2013/14:Ub478 av (FP). Reservation 4 (MP) 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 9 samt 2013/14:Ub553 av (M). Reservation 5 (SD) 2013/14:Ub240 av (M), 2013/14:Ub321 av (M), 2013/14:Ub425 av (S), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 11 och 13, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 6. Reservation 6 (S, MP) Reservation 7 (SD) 2013/14:Ub246 av i (S), 2013/14:Ub295 av i (S), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 8 (S, MP, V) Reservation 9 (SD) 2013/14:Sf231 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:Ub528 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 27. Reservation 10 (S, MP) Reservation 11 (V) 2013/14:Ub294 av och (båda S), 2013/14:Ub310 av (KD), 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:Ub536 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 33. Reservation 12 (S) Reservation 13 (MP, V) Stärkt kvalitet och jämförbarhet i fritidshemmen 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 14 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (V), (S), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utbildningsutskottet 50 motionsyrkanden om från allmänna motionstiden , varav 15 yrkanden behandlas förenklat. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionerna tar upp frågor om bl.a. elevers utveckling mot målen i , elever med särskilda behov, betyg, utbildningens innehåll, modersmålsundervisning, avgifter och fritidshemmet. Flera av motionsyrkandena tar upp samma, eller i huvudsak samma, frågor som behandlat tidigare , varför dessa behandlas förenklat. En förteckning över dessa motionsyrkanden finns i bilaga 2. Elevers utveckling mot kunskapsmålen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. läsförmåga och läslust, elevernas basfärdigheter, rätten att lära sig läsa, skriva och räkna och tioårig grundskola. Jämför reservationerna 1 (S, MP), 2 (SD) och 3 (MP). I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 16 behandlas frågan om läsförmåga och läslust. Motionärerna konstaterar att förmågan att läsa, skriva och räkna utgör de grundläggande färdigheterna för den övriga kunskapsinhämtningen i skolan och vill investera i lärares kompetensutveckling för att stärka elevernas utveckling inom dessa områden. Målet är att alla elever ska kunna läsa och förstå enklare texter senast i årskurs 1. Motionärerna föreslår också att det ska genomföras ett läslyft och att det behövs en handlingsplan som samordnas av en nationell biblioteksmyndighet. I motion 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 2 begärs att basfärdigheterna och elevernas undervisning i skolan ska prioriteras så att inte ett enda barn lämnar tredje årskursen med bristfälliga basfärdigheter. Att kunna läsa, skriva och räkna har blivit allt viktigare i vårt moderna samhälle. Partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 24 behandlar frågan om en läsa-skriva-räkna-garanti. Enligt motionärerna läggs redan den i skolan en viktig grund för elevernas fortsatta inlärning och utveckling, och därför vill man lyfta fram alla elevers rätt att lära sig läsa, skriva och räkna innan man lämnar årskurs 3. Motionärerna betonar att den som inte kan läsa, skriva och räkna har sämre möjligheter att göra sig hörd i samhället och har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och att bristande läskunnighet innebär ett stort hinder för annan inlärning. Läsa-skriva-räkna-garantin ska innebära garanterad extra hjälp om det uppstår problem vid inlärning av baskunskaperna. I motion 2013/14:Ub302 av Abdirizak Waberi (M) uttalar motionären att det behövs insatser i lågstadiet. Motionären anser att en nyckelfaktor är en skolmiljö där alla elever utifrån sina egna förutsättningar ges möjlighet att nå högt ställda mål. Skolan måste enligt motionären bli bättre på att uppmärksamma och ta till vara enskilda elevers olika begåvningar. I motion 2013/14:Ub205 av (KD) anser motionären att det ska inrättas en klassikerlista med böcker, filmer, pjäser och musik som alla svenska elever ska ha tagit del av när de lämnat skolan. Motionären konstaterar att inriktningen på undervisningen har varit att det viktigaste är att barnen läser, inte vad de läser. Motionären anser att detta kan leda till att eleverna inte kommer i kontakt med litteraturhistorien och därmed förlorar en viktig vägledning in i en litterär värld som kan berika livet och utveckla deras egen utveckling och språkliga förmåga. Enligt motion 2013/14:Ub308 av (KD) bör det utredas om det behövs fler lärarledda undervisningstimmar med fokus på läsning i . Enligt motionären tyder mycket på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den lärarledda undervisningen har minskat. Kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 7 behandlar frågan om obligatorisk förskoleklass. Motionärerna konstaterar att förskoleklassen har blivit en uppskattad skolform, och de vill göra den obligatorisk, vilket innebär skolstart . Motionärerna anser att förskoleklassen ger barn möjlighet att nå sin fulla potential i skolan. I kommittémotion 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs att förskoleklassen blir en obligatorisk del av , som därmed blir tioårig. Enligt motionärerna finns det indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de barn som inte gör det. Motionärerna tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Bakgrund och gällande rätt En elevs svårigheter ska i första hand lösas inom ramen för den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 § skollagen (2010:800). Enligt bestämmelsen ska elever utifrån sina egna förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Förutsättningen för att alla elever ska få möjlighet att nå målen för utbildningen är att särskilt stöd ges till de elever som av olika anledningar har svårt att nå målen (prop. 2009/10:165). I 3 kap. 8 § första stycket skollagen anges att om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. I paragrafens tredje stycke anges att om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd ska sådant stöd ges. Den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) med kursplaner samt kunskapskrav började tillämpas /12 i och motsvarande skolformer (se SKOLFS 2010:37 och SKOLFS 2011:19). Läroplanen innebar en genomgripande förändring av kursplanernas struktur med bl.a. en målnivå och ett centralt kunskapsinnehåll samt kunskapskrav för godtagbara kunskaper och för de olika betygsstegen. Enligt 10 kap. 5 § skollagen ska den totala undervisningstiden för varje elev i vara minst . Den nationella timplanen (bilaga 1 till skollagen) anger undervisningstiden i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt för . Regeringen har tillsatt en utredning som ska utvärdera eventuella kausala effekter av kommunaliseringen för elevernas studieresultat, läraryrkets status, lärarnas och rektorernas arbetsuppgifter samt likvärdigheten i skolväsendet (U 2012:09, dir. 2012:84). Därutöver ska utredaren analysera hur kommunerna, med utgångspunkt i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun, har styrt skolverksamheten när det gäller planering, uppföljning, utvärdering, lokalt utvecklingsarbete och lärarnas kompetensutveckling. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även tillkallat en särskild utredare som ska bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt (U 2012:04, dir. 2012:53 och 2013:73). Utredaren ska dessutom utreda vilka data som behövs för att i ökad utsträckning kunna utvärdera de reformer som genomförs på skolområdet och belysa hur reformer på skolområdet bör genomföras för att underlätta utvärdering. Utredaren redovisade den del av uppdraget som avser att bedöma när åtgärderna för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt (se SOU 2013:30). Utredaren konstaterar sammanfattningsvis att effekterna av de olika åtgärderna är osäkra och att det är helt klart att det tar tid innan de kan förväntas få genomslag i de internationella studierna, att det tar olika för olika åtgärder och att det handlar om en successiv process. Uppdraget ska slutredovisas . Med utgångspunkt i utbildningsutskottets betänkande och tillkännagivande (2010/11:UbU7) har regeringen gett utvärdering (IFAU) i uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer. IFAU ska sammanställa egeninitierade och andras, för detta uppdrag relevanta, utvärderingar och uppdrag. IFAU kan komplettera med nya studier för det fall det krävs för att kunna ge en samlad bild. IFAU ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen uttalade budgetproposition att det finns starka indikationer på att eleverna i inte alltid får den garanterade undervisningstid de har rätt till enligt skollagen. Regeringen anser att timplanen i bör indelas i stadier, dvs. undervisningstiden bör anges i timmar per stadium (årskurs 1–3, 4–6 respektive 7–9) i stället för en total tid för hela . På så vis ska uppföljningen underlättas och elevernas rätt till den garanterade undervisningstiden säkras. Regeringen uppgav i budgetpropositionen att den därför har för avsikt att ge i uppdrag att dels föreslå en stadieindelad timplan för , dels utreda hur en starkare styrning av undervisningstiden i gymnasieskolan kan utformas. För detta ändamål föreslog regeringen att det avsätts 2014. (Se prop. 2013/14:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2013/14:104.) Regeringen bedömde budgetproposition att medel borde avsättas för att utöka speciallärarutbildningen med 100 utbildningsplatser . Regeringen uttalade i samband med detta att det för att möta elever i behov av särskilt stöd krävs en bred kompetens hos lärare i allmänhet och hos lärare med specialpedagogisk kompetens i synnerhet. Den komplexa problembilden och de sviktande skolresultaten för många av dessa elever medför att ytterligare kompetens på området bör finnas i skolan. Regeringen presenterade i en promemoria utgiven tre förslag som ska utredas för att stärka : tioårig grundskola med skolstart , förlängd skolplikt för den som saknar behörighet till gymnasieskolan och obligatorisk sommarskola. Särskilt om läs- och skrivutveckling Regeringen gav i uppdrag att svara för att genomföra fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling (Läslyftet) där fokus ska ligga på det kollegiala lärandet (U2013/7215/S). ska också svara för utbildning av handledare som ska ha till uppgift att handleda grupper av lärare inom området läs- och skrivutveckling. Målet för insatserna är att ge lärare vetenskapligt väl underbyggda metoder och beprövade arbetssätt för att utveckla elevernas läs- och skrivförmåga i syfte att förbättra elevernas läsförståelse och skrivförmåga. Insatserna bör därför bl.a. fokusera på olika lässtrategier som stöder såväl den tidiga som den mer komplexa och språkligt avancerade läsförståelsen och läsfärdigheten. Målgruppen för insatserna är i första hand svensklärare i den obligatoriska skolan och i gymnasieskolans och gymnasiesärskolans första år, men det är även viktigt att lärare i förskoleklass omfattas. Andra lärarkategorier kan också vara aktuella. Vissa insatser bör även riktas till rektorer. ska även svara för att utveckla en särskild webbplattform för fortbildningen. En delredovisning av uppdraget ska lämnas till (). En slutredovisning inklusive en utvärdering av satsningen som ska pågå 2014–2018 ska lämnas till (). har i sitt regleringsbrev för fått i uppdrag att utarbeta och implementera ett tydligt och konkret bedömningsstöd för uppföljning av elevernas kunskaper i läs- och skrivutveckling samt matematik (se regeringsbeslut U2012/4978/GV, U2013/1824/GV, U2013/2908/S m.fl.). Innehållet i bedömningsstödet ska utgå från relevant forskning inom dessa områden. Bedömningsstödet ska kunna användas redan i årskurs 1 för att tidigt identifiera elever som riskerar att få eller som redan har svårigheter inom läs- och skrivutveckling och matematik, eller för att ge elever extra stimulans inom dessa områden – stödet ska finnas tillgängligt senast under /15. Utbildningsminister svarade på en skriftlig fråga (2013/14:289) om vad ministern avser att göra för att förbättra svenska elevers läsförmåga. I sitt svar lyfter utbildningsministern fram regeringens uppdrag till 2011 om insatser för en förstärkt elevhälsa, som bl.a. innebär att skolhuvudmän kan ansöka om statsbidrag för att anställa fler speciallärare och specialpedagoger, det s.k. Läslyftet, och regeringens uppdrag till att utarbeta och implementera ett bedömningsstöd i fråga om elevernas kunskaper i bl.a. läs- och skrivutveckling. Utbildningsministern konstaterar att dessa insatser är några av de insatser och reformer som regeringen har tagit initiativ till på skolområdet i syfte att öka elevernas kunskapsresultat, men anser att ytterligare insatser behöver göras. Utbildningsministern har därför för avsikt att återkomma med fler förslag till insatser för att förbättra resultaten i skolan. har haft regeringens uppdrag att, i samverkan med (Nationellt centrum för matematikutbildning), svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet (U2011/4343/S, U2011/7370/GV delvis, U2012/2103/GV). I uppdraget ingår också att genomföra utbildning av matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för fortbildningen. För satsningen beräknas totalt avsättas. Satsningen är avsedd att pågå . Undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer har utökats fr.o.m. (se prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199). Enligt regeringens bedömning i propositionen bör undervisningstiden fördelas med i årskurs 1–3. budgetproposition uttalar regeringen att undervisningstiden i ämnet även efter denna utökning är låg i ett internationellt perspektiv. De tidigare aviserade satsningarna bör därför enligt regeringens mening kompletteras med ytterligare en utökning av undervisningstiden i och motsvarande skolformer med motsvarande för årskurs 4–6. Regeringen beräknar att bör avsättas för detta ändamål inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och fr.o.m. . (Programme for International Student ) är en internationell undersökning som är initierad av . Undersökningen genomförs och undersöker genom prov och enkäter 15-åringars kunskaper i matematik, läsförståelse och naturvetenskap. Utmärkande för resultaten från 2012 är framför allt att resultaten försämrats ytterligare i samtliga tre kunskapsområden . presterar svenska elever under OECD-genomsnittet i såväl matematik som läsförståelse och naturvetenskap. I 2000 och 2003 presterade svenska 15-åringar över OECD-genomsnittet i samtliga tre kunskapsområden. har svenska 15-åringars genomsnittliga resultat försämrats mest jämfört med alla andra . I 2012 presterar 25 av 34 länder bättre än i matematik, och i naturvetenskap och i läsförståelse presterar 19 länder bättre än . På begäran av den ska en skolkommission bestående av internationella forskare och experter inrättas av . Syftet är att analysera det svenska skolväsendets kvalitet med utgångspunkt i PISA-mätningen. Regeringen kommer att be att utarbeta en s.k. landrapport för . I ett svar på en interpellation om skolresultaten i (2013/14:199) uttalar utbildningsminister att regeringen har genomfört och påbörjat insatser inom de områden som mäts i PISA-undersökningen, t.ex. genom Matematiklyftet, Läslyftet och utökad undervisningstid i matematik. Utbildningsministern menar att regeringens reformer på skolområdet, som syftar till att öka elevernas kunskapsresultat, kommer att ge effekt. Förskoleklassen infördes och utgör en egen skolform som ingår i skolväsendet. Förskoleklassen är avsedd för barn som ännu inte har börjat någon utbildning för fullgörande av skolplikten. Hemkommunen ska informera vårdnadshavarna om förskoleklassen och syftet med denna samt verka för att barnen deltar i den. Alla barn ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Förskoleklassen ska omfatta minst och vara avgiftsfri. (Se 9 kap. skollagen 2010:800.) I 7 kap. skollagen finns bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller och upphör som huvudregel vid utgången av vårterminen det nionde året eller, om eleven går i specialskolan, det tionde året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten. Skolplikten upphör dock för den elev som inte gått ut högsta årskursen när skolplikten annars skulle ha upphört. Skolplikten upphör dock senast när eleven fyller . Det finns även bestämmelser om tidigare upphörande av skolplikten. Om en elev tidigare uppnår de kunskapskrav som minst ska uppnås för den skolform där eleven fullgör sin skolplikt ska skolplikten upphöra. Frågan om skolpliktens förlängning eller upphörande prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Regeringen har i en promemoria utgiven presenterat ett förslag om att utreda hur skolstarten skulle kunna ske , i stället för som (se promemorian Tre förslag för stärkt grundskola). Därmed förlängs skolplikten till , och förskoleklassen skulle bli den första av tio årskurser i . Genom att tydliggöra förskoleklassens syfte och införa ett extra skolår ges enligt regeringen fler elever förutsättningar att nå målen för utbildningen. Utskottet kan konstatera att utbildningsväsendet står inför stora utmaningar. Svenska elevers kunskapsresultat har sjunkit enligt många undersökningar, och alltför många elever lämnar utan fullständiga betyg. Exempelvis visar de internationella undersökningarna Timss 2011 (Trends in Mathematics and Science Study) och Pirls 2011 (Progress in International Reading Literacy Study) en långsiktigt nedåtgående trend när det gäller resultaten i den svenska . Inte minst visar den senaste PISA-undersökningen att den svenska skolan befinner sig i ett allvarligt läge när det gäller kunskapsutvecklingen. Utskottet ser självfallet allvarligt på resultatförsämringarna men vill dock påpeka att de elever som deltog i 2012 tillhör den sista årskullen elever som inte har omfattats av de viktiga skolreformer för ökad kunskap som beslutats , varav många infördes /12. Det har bl.a. införts en ny läroplan i med tydliga kunskapskrav för årskurs 3, 6 och 9, en ny lärarutbildning som bl.a. har en särskild inriktning på undervisning i F–3 och nationella prov ges nu i svenska och matematik i årskurs 3. Utskottet vill därför återigen framhålla att det för eleverna i den senaste PISA-undersökningen gällde övergångsregler och att de var den sista årskullen som gick enligt det gamla regelverket. Av betydelse är även den bedömning som görs av utredningen resultat i , att effekterna av skolreformerna kommer att ge resultat först om , se betänkandet Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer (SOU 2013:30). Utöver dessa reformer arbetar regeringen oavbrutet vidare med att förbättra den svenska skolan. Utskottet ser med tillfredsställelse på att regeringen har genomfört en lång rad insatser för lärarna och andra personalkategorier inom skolväsendet och föreslår ytterligare åtgärder för att höja elevernas studieresultat, bl.a. statsbidrag för fler karriärtjänster, en fortbildningssatsning inom läsning och skrivning (Läslyftet) och utökad undervisningstid i matematik. Regeringen gör också andra insatser såsom att öka rekryteringen av lärare, minska lärares administration och säkra elevernas rätt till den garanterade undervisningstiden i . Utskottet vill även framhålla de ytterligare steg regeringen nu tar för att stärka genom att utreda frågorna om en tioårig grundskola med skolstart , förlängd skolplikt med för de elever som saknar behörighet till gymnasieskolan och obligatorisk sommarskola. För att stärka den vetenskapliga basen när det gäller den svenska skolan och skolpolitiken inrättar regeringen även en internationell skolkommission som ska analysera det svenska skolväsendets kvalitet med utgångspunkt i PISA-mätningen och ett utbildningsvetenskapligt råd som regeringen ska kunna samråda med i skolfrågor. Dessutom kommer ett skolforskningsinstitut att inrättas, med uppdraget att sammanställa och föra ut kunskaper om effektiva metoder och arbetssätt till lärare (/6610/S). Utskottet vill i sammanhanget framhålla att skolans resultat måste ses utifrån skolans uppdrag som helhet och anser att det därför är angeläget att invänta synpunkter från de aktuella organen. Särskilt om matematik och läsförmåga I fråga om åtgärder för att lyfta elevernas matematikkunskaper vill utskottet lyfta fram två stora satsningar. Den ena är satsningen Matematiklyftet som är en didaktisk fortbildning för lärare som undervisar i matematik och som har sin utgångspunkt i kollegialt lärande där lärare, med stöd av matematikhandledare, tillsammans utvecklar undervisningen. Den andra satsningen är utökningen av undervisningstiden i matematik. När det gäller frågan om grundskoleelevers läsförmåga välkomnar utskottet regeringens satsning på för att utbilda lärare i effektivare metoder i läsning och skrivning (Läslyftet). I likhet med den nu pågående satsningen Matematiklyftet ska det kollegiala lärandet vara i fokus. Utskottet kan även i sammanhanget konstatera att det beviljades i statsbidrag för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva, räkna –2012. I redovisning av uppdraget att utvärdera statsbidragen framkommer att tre av fyra huvudmän uppger att eleverna i årskurs 1–3 i stor utsträckning nått ökad måluppfyllelse i svenska och att hälften av huvudmännen uppger att måluppfyllelsen ökat i matematik (dnr 2009:571). Utskottet vill även framhålla det uppdrag har fått i sitt regleringsbrev om att utarbeta och implementera ett tydligt och konkret bedömningsstöd för uppföljning av elevernas kunskaper i läs- och skrivutveckling samt matematik.