bet · H101MJU16 · 2014-03-27 00:00:00 — 2013/14:MJU16 Avfall och kretslopp Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlar utskottet 75 motionsyrkanden om avfall och kretslopp från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor om bl.a. förebyggande arbete, återanvändning, återvinning och marksanering. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Utskottet avstyrker samtliga motioner. I betänkandet finns 21 reservationer (S, MP, SD, V) och tre särskilda yttranden (S, MP, SD). Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Etappmål om minskade avfallsmängder m.m. 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 4. Reservation 1 (MP, V) 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 13. Reservation 2 (MP) Etappmål om minskning av matavfall 2013/14:MJ358 av (MP), 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 10, 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 61 och 2013/14:MJ513 av (KD). Reservation 3 (S, MP, V) 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 12. Reservation 4 (S) 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 26 och 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 9. Reservation 5 (MP, V) 2013/14:MJ220 av (MP) yrkande 1, 2013/14:MJ413 av (S), 2013/14:MJ427 av (C) och 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 6 (MP) Samspel med kemikaliepolitik m.m. 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 7 (S, MP, V) 2013/14:MJ406 av (S), 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 15. Reservation 8 (S, MP, V) 2013/14:MJ217 av (FP), 2013/14:MJ340 av och (båda S), 2013/14:MJ361 av m.fl. (MP) och 2013/14:MJ365 av (SD). Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP) Reservation 11 (SD) Kommunalt insamlingsansvar för förpackningar m.m. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 63 och 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 12 (S, MP, V) Undantag från kommunalt insamlingsansvar 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 18. Reservation 13 (MP) 2013/14:MJ377 av Boriana (M) och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 66. Reservation 14 (S) 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 15 (MP) Återföring av fosfor m.m. 2013/14:MJ277 av (M) och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Reservation 16 (S) 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 65. 2013/14:MJ457 av (C) och 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 17 (MP) Fond för saneringskostnader m.m. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 26, 2013/14:N373 av och (båda S) yrkande 2 och 2013/14:N383 av (FP) yrkande 2. Reservation 18 (S, MP, V) 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 19 (MP) 2013/14:MJ343 av (S) och 2013/14:MJ355 av m.fl. (S). 2013/14:MJ304 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 20 (MP) 2013/14:MJ208 av m.fl. (MP). Reservation 21 (MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 75 motionsyrkanden om avfall och kretslopp från den allmänna motionstiden . Motionerna tar upp frågor om bl.a. förebyggande arbete, återanvändning, återvinning och marksanering. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Utskottet avstyrker samtliga motioner, i huvudsak med hänvisning till att frågorna bereds inom . Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avfallshierarkin, minskade avfallsmängder och matsvinn m.m. Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (MP), 3 (S, MP, V) och 4 (S). I kommittémotion 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 4 anförs att avfallshierarkin bör skrivas in i svensk lagstiftning. EU:s avfallshierarki bör få större genomslag i avfallsarbetet. Enligt yrkande 2 i samma motion bör ett etappmål antas om att avfallsmängderna ska minska. Den centrala uppgiften för en hållbar avfallspolitik är att förebygga att avfall uppstår, dvs. att sluta kretsloppen. Enligt yrkande 5 i motionen bör regeringen ge i uppdrag att utreda ett lämpligt sätt att främja minskning av mängden avfall i företag. Regeringen bör även ge i uppdrag att ta fram förslag till lämpliga ekonomiska styrmedel för att förebygga avfall och en vägledning för kommuner om hur avfallstaxor kan justeras för att förebygga avfall (yrkande 13). Enligt kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 61 bör ett etappmål för minskning av matavfall införas. I kommittémotion 2013/14:MJ490 (S) av m.fl. yrkande 10 anförs att behöver en plan för att uppfylla kravet på att halvera kassationen av livsmedel . Det finns väldigt många aktiviteter som kan genomföras för att minska slöseriet. Enligt yrkande 12 i motionen bör man granska skälen till att av den färska frukten och de färska grönsakerna slängs innan de når slutkonsumenterna. Enligt motion 2013/14:MJ358 av (MP) bör åtgärder vidtas för att minska matsvinnet. Det slängs mycket mat i onödan, vilket är ett enormt slöseri med resurser. borde ligga i framkant när det gäller att minska matsvinnet. Enligt motion 2013/14:MJ513 av (KD) bör man utreda en nationell målsättning att minska matsvinnet till 2016. När de gäller frågan om att avfallshierarkin bör skrivas in i svensk lagstiftning föreslog i sitt betänkande Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56) att det i 2 kap. 5 § ska införas ett tillägg där det framgår att alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd ska utnyttja möjligheterna att förebygga avfall. Enligt betänkandet bör det införas en inledande bestämmelse i 15 kap. som anger att kapitlet ska syfta till att förebygga avfall och att avfall ska hanteras enligt den ordning som innebär att förberedelse för återanvändning har företräde framför materialåtervinning, att materialåtervinning har företräde framför annan återvinning och att annan återvinning har företräde framför bortskaffande. Bestämmelsen bör kopplas till de aktörer som har ett ansvar för att se till att avfall samlas in och tas om hand. När det gäller frågan om förebyggande arbete och att minska avfallsmängderna anförde att regeringen bör fortsätta sitt arbete med att på övergripande nivå uppmärksamma vikten av att producera varor som har en optimal livslängd ur ett totalt miljö- och resursperspektiv. Regeringen bör även se över möjligheterna att införa styrmedel för att kompensera kostnaden för underhåll eller reparation av en produkt i förhållande till inköp av en ny vara. Därtill bör regeringen se över om det är lämpligt att införa styrmedel för att stimulera marknader för leasing och andra liknande lösningar. Utredningen föreslog att kommunerna ska informera medborgarna i kommunen om hur de kan förebygga uppkomsten av avfall. Kommunerna ska i enlighet med avfallshierarkin i första hand arbeta avfallsförebyggande genom att samarbeta med aktörer till vilka medborgaren kan skänka sådana produkter som annars skulle ha blivit avfall. Enligt är förslag under beredning i . Regeringen behandlade frågan om avfallsminskning i departementspromemorian Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsättning etappmål (Ds 2012:23). För att nå generationsmålet och flera av miljökvalitetsmålen behöver mängden avfall minskas, enligt regeringen. Resurserna i avfallet behöver tas till vara och risker för spridning av farliga ämnen i avfall minimeras. Avfallsmängderna fortsätter enligt promemorian att öka generellt, men Avfall har uppmätt minskade mängder avfall från hushållen . Enligt fördjupade utvärdering är de ökande avfallsmängderna, tillsammans med återvinningen av matavfall och frågan om återföring av fosforföreningar i avloppsslam, de stora kvarvarande utmaningarna inom området. Mycket arbete pågår enligt promemorian redan i på nationell och lokal nivå, och detta arbete behöver alla aktörer som verkar inom området fortsätta med gemensamt. Ansvariga aktörer är både kommuner och verksamhetsutövare som har i uppgift att hantera avfallet på ett miljömässigt godtagbart sätt enligt . Även hushållen har en viktig uppgift att minska avfallsmängderna och möjliggöra en resurseffektiv och miljömässig avfallshantering genom att sortera avfallet i de insamlingssystem som finns tillgängliga. Regeringen preciserade miljömålet God bebyggd miljö bl.a. enligt följande: Avfallshanteringen är effektiv för samhället, enkel att använda för konsumenterna och att avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. lämnade en skrivelse till regeringen om förslag till nya etappmål (NV-00336-13). har bl.a. föreslagit ett etappmål om ökad förberedelse för återanvändning och materialåtervinning som omfattar avfall från både hushåll och verksamheter (se nedan under avsnitt Återvinning m.m.). Enligt avfallsdirektivet (och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program. Programmet ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp för att se hur bra det går att uppfylla och genomföra dem. har tagit fram program för att förebygga avfall 2014–2017 (skrivelse Tillsammans vinner vi på ett giftfritt och resurseffektivt samhälle). Det avfallsförebyggande programmet innehåller åtta mål och ett stort antal exempel på åtgärder som företag, myndigheter, branschorganisationer, kommuner och landsting kan göra. bjöd tidigt in representanter för dessa aktörer för att diskutera målen och få idéer kring möjliga åtgärder. har valt ut fyra fokusområden i programmet: mat, textil, elektronik samt byggande och rivning. Fokusområdena har valts ut för att de antingen alstrar mycket avfall eller har en stor miljöpåverkan per kilo vara, räknat från att varan produceras till att den blir avfall. En av åtgärderna i programmet handlar om att ska ta fram nya styrmedel som minskar mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Under arbetet med programmet har verket påbörjat fyra konsekvensbedömningar av möjliga åtgärder och styrmedel för att se om de är samhällsekonomiskt rimliga att införa. Det handlar bl.a. om reparationsavdrag, dvs. avdragsgilla reparationstjänster, och ett system med loggbok för byggnader för att se vilka typer av material som byggs in och bevara informationen tills byggnaden ska renoveras eller rivas. Verket har även undersökt möjligheten till sänkt kyltemperatur i butiker och hushåll och till en informationskampanj för att minska mängden matavfall i hushåll. När det gäller avfallstaxor har behandlat den frågan i sin skrivelse till regeringen om förslag till nya etappmål (NV-00336-13, bilaga 4, Samhällsekonomisk analys av etappmål för ökad förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av avfall). Av skrivelsen framgår att ett system med viktbaserad avfallstaxa för hushåll innebär att hushållen eller fastighetsägaren betalar per kilo avfall som slängs i kärl- eller säckavfallet i stället för att betala för volym på avfallskärlet och tömningsfrekvens, vilket är det vanligaste systemet . Styrmedlet innebär att hushållen eller fastighetsägarna får en direkt ekonomisk återkoppling på mängden avfall de genererar. Detta innebär att det finns tydliga incitament att minska mängden kärl- eller säckavfall. Enligt har de analyser och utvärderingar som har gjorts på viktbaserad avfallstaxa i kommit fram till olika slutsatser vad gäller vilken effekt taxan har på ökad återvinning. De flesta studier visar dock att kärl- och säckavfallet från hushåll med viktbaserad avfallstaxa är lägre jämfört med samma avfall från hushåll med volymbaserad taxa. Enligt är skrivelse under beredning i . Mot bakgrund av det arbete som pågår föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ519 yrkandena 2, 4, 5 och 13 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller minskning av matavfall har utskottet behandlat den frågan tidigare, bl.a. i betänkandena /11:MJU10 och 2011/12:MJU16. Utskottet framhöll i betänkandena det arbete som pågick i olika sammanhang och noterade bl.a. att Miljömålsberedningen i sitt delbetänkande Etappmål i miljömålssystemet (SOU 2011:34) som ett nytt etappmål hade föreslagit att resurshushållningen i livsmedelskedjan skulle öka till 2015 genom en minskning av matavfallet med jämfört med . Utskottet ansåg att medvetenheten om problemet behövde öka och attityderna ändras. Kunskapen om hur man undviker matavfall behövde också öka, och grossister och butiker behövde enligt utskottet ta ett större ansvar. I den skrivelse som lämnade till regeringen om förslag till nya etappmål (NV-00336-13) finns bl.a. ett förslag om ett nytt etappmål om minskad mängd matavfall. Matavfall omfattar både matsvinn – det som hade kunnat ätas om det hanterats annorlunda – och oätliga delar, som kärnor, ben och skal. Förslaget innebär att matavfallet ska minska med , jämfört med , sammantaget för hela livsmedelskedjan utom primärproduktionen. Inom primärproduktionen, dvs. jordbruket och fisket, ska det finnas en handlingsplan för minskat produktionssvinn . föreslår i skrivelsen en rad åtgärder för berörda aktörer och ett samlat paket med övergripande styrmedel som riktas mot hela livsmedelskedjan. I skrivelsen anför att man sparar pengar och resurser genom att inte slänga mat som hade kunnat ätas. Det är också en viktig omställning för att resurserna ska räcka till ännu fler människor. minskar också miljöpåverkan från livsmedelsproduktion och livsmedelskonsumtion, t.ex. genom minskad klimatpåverkan. Alla sektorer i samhället och varje del i livsmedelskedjan, dvs. hushåll, storkök, restauranger, butiker, grossister och livsmedelsindustrin behöver hjälpas åt för att minska matsvinnet. Att minska matsvinnet är prioriterat inom EU där det bl.a. lyfts fram som ett viktigt område för insatser i färdplanen för ett resurseffektivt EU 2020. Även FN arbetar med frågan i , eat, save. Många insatser görs inom och i andra länder för att minska det onödiga matavfallet. Det samlade paketet med övergripande styrmedel som riktas mot hela livsmedelskedjan innehåller riktade kommunikationsinsatser till olika målgrupper, frivilliga överenskommelser mellan handeln eller livsmedelsindustrin och regeringen, skolundervisning om hur man minskar matsvinn och matsvinnsrådgivning i kommuner och regioner. föreslås få ansvar för uppföljningen av etappmålet om minskat matavfall. bör följa upp produktionssvinnet, och rapportera detta till . föreslår att etappmålet följs upp och att en förberedande uppföljning görs 3–innan, för att säkerställa att matavfallet har börjat minska i en takt som gör att målet kan nås. Som nämnts ovan är skrivelse med förslag till etappmål under beredning i . Enligt Landsbygdsdepartementet satsar regeringen för att ska kunna genomföra insatser som bidrar till att minska det onödiga matsvinnet i alla led. ska tillsammans med och arbeta för bättre utnyttjande av matavfallet genom analyser av möjligheter och eventuella hinder för ett minskat matsvinn, kartlägga matsvinn i primärproduktionen, genomföra riktade informationsinsatser till konsumenter och sprida information och goda exempel. Uppdraget ska slutredovisas . I avvaktan på pågående arbete avstyrks motionerna 2013/14:MJ358 (MP), 2013/14:MJ490 (S) yrkande 10 och 12, 2013/14:MJ492 (S) yrkande 61, och 2013/14:MJ513 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kretslopp och om återvinning av textilier, elektronik, förpackningar, plast, utvinningsavfall och fosfor m.m. Jämför reservationerna 5 (MP, V), 6 (MP), 7 (S, MP, V), 8 (S, MP, V), 9 (S), 10 (MP), 11 (SD), 12 (S, MP, V), 13 (MP), 14 (S), 15 (MP), 16 (S) och 17 (MP). I partimotion 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 26 anförs att regeringen bör tillsätta en utredning som får till uppgift att föreslå lämpliga styrmedel för garanterad livslängd på varor inom produktområden som är resurskrävande. Många elektroniska produkter är enligt motionen konstruerade för att bara hålla , vilket kan resultera i att resursbelastningen och avfallsmängden blir onödigt stor. Enligt motion 2013/14:MJ220 av (MP) yrkande 1 bör kretsloppet för ändliga råvaror slutas. Kostnaden bör öka för att använda ny råvara. Återanvändning, återbruk och återvinning som alternativ till ny råvara bör premieras. I motion 2013/14:MJ413 av (S) anförs att man bör stimulera teknikutveckling för ett kretsloppssamhälle på sådant sätt att metoderna med de bästa effekterna faktiskt också är möjliga att genomföra med den bästa tillgängliga tekniken. Enligt motion 2013/14:MJ427 av (C) bör arbetet med att sluta kretsloppen genom ett utökat producentansvar och större politiskt fokus på avfallsminimering och återanvändning fortsätta. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 1 bör regeringen återkomma till med förslag om ett program för design för kretslopp. Produkter ska enligt motionen designas för att kunna ingå i ett giftfritt kretslopp och för att kunna repareras, uppgraderas m.m. Enligt yrkande 3 i motionen bör regeringen verka för att ekodesigndirektivet (2009/125/EG) utvidgas och skärps genom att regleringen bl.a. ges ett uttryckligt syfte att främja en cirkulär ekonomi och att minska avfallet. Regeringen bör enligt yrkande 9 i motionen återkomma till med förslag på hur ett kretsloppsregister kan utformas. Av registret bör bl.a. framgå i vilken utsträckning produktens livslängd kan förlängas genom uppgradering av komponenter eller reparationer och uppgifter för att underlätta återvinning. Det finns enligt yrkande 11 i samma motion ett behov av ett starkare samspel och bättre samstämmighet mellan naturresurspolitiken, kemikaliepolitiken och avfallspolitiken i syfte att underlätta återanvändning och återvinning av material. Förutom åtgärder för att förebygga avfallet som sådant behövs åtgärder för att minska avfallets farlighet. I motion 2013/14:MJ406 av (S) anförs att man bör se över möjligheten att införa ett producentansvar för textilier. Tanken är att producenterna ska drivas att ta fram produkter som är resurssnåla, lätta att återvinna och inte innehåller farliga ämnen. Även i motion 2013/14:MJ468 (V) yrkande 27 och motion 2013/14:MJ519 (MP) yrkande 15 anförs att producentansvar för textilier bör införas. I motion 2013/14:MJ340 av och (båda S) anförs att det är angeläget att ett enhetligt system införs för insamling och återvinning av elektroniskt avfall. En stor mängd elektronikavfall lämnas aldrig in för återvinning utan slängs i soppåsen. Enligt motion 2013/14:MJ365 av (SD) bör ett totalförbud mot kvicksilverlampor införas. Kvicksilver är ett mycket giftigt ämne som kan ge skador på nerver och organ. En utredning om förutsättningarna för att införa en pant på lågenergilampor och lågenergilysrör föreslås i motionerna 2013/14:MJ361 av m.fl. (MP) och 2013/14:MJ217 av (FP). Kvicksilverinnehållet i lamporna bör enligt motionerna tas om hand på ett säkert sätt. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 63 bör kommunerna ta över ansvaret för insamlingen av alla återvinningsbara förpackningar från hushållen i enlighet med förslag. Det är viktigt att förpackningsindustrin fortsätter bära sin del av kostnaden. I motion 2013/14:MJ519 (MP) yrkande 17 anförs att man bör överföra insamlingsansvaret för förpackningar till kommunerna men även att det bör göras en utredning av hur ett kommunalt insamlingsansvar kan kombineras med en möjlighet till undantag vid större miljönytta (yrkande 18). I motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 66 anförs att regeringen bör utarbeta en plan för att stimulera miljövänliga alternativ till plast som förvarings- och förpackningsmaterial. behöver även öka återvinningen av plast. Motion 2013/14:MJ377 av Boriana (M) tar upp frågan om bättre ekonomiska incitament för att producenterna ska byta traditionella plastmaterial mot miljövänligare material. Enligt kommittémotion 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 3 bör det göras en översyn av den lagstiftning som reglerar hanteringen av utvinningsavfall. Enligt motion 2013/14:MJ490 (S) yrkandena 16 och 17 bör man satsa på forskning om hur man utvinner fosfor ur sådant avloppsslam som har för höga halter av farliga kemikalier för att användas som gödselmedel. Forskning bör även ske om hur man kan avvattna rötat naturgödsel för att göra det till ett mer attraktivt gödselmedel. I motion 2013/14:MJ277 av (M) anförs att bör överväga att ge regeringen i uppdrag att se över hur gränsvärden kan sättas för hållbar återvinning av fosfor, utan att matavfallsinsamling eller produktion av biogas minskar. I motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 65 anförs att man bör överväga att höja pantavgiften för att på så sätt öka återvinningen. I motion 2013/14:MJ457 av (C) anförs att det finns ett behov av att klargöra ansvaret för toalettavfallet från en enskild anläggning med minireningsverk. Reglerna för omhändertagande av toalettavfall bör vara samma oavsett var anläggningen är belägen. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 6 bör regeringen se till att tillsyn och tillsynsvägledning på avfallsområdet blir mer offensiv och aktiv. Den avfallshierarki som gäller som prioriteringsordning för lagstiftning och politik i EU:s medlemsstater i fråga om förebyggande och hantering av avfall framgår av avfallsdirektivet (2008/98/EG). Hierarkin innebär att avfall i första hand ska förebyggas. För avfall som ändå uppkommer gäller att avfallet ska förberedas för återanvändning, materialåtervinnas, återvinnas på annat sätt eller bortskaffas. I finns inte någon allmän regel som ger uttryck åt avfallshierarkin, men den kommer till visst uttryck genom kretslopps- och hushållningsprincipen i 2 kap. 5 § . föreslår i sitt betänkande (SOU 2012:56) att det i 2 kap. 5 § införs ett tillägg där det framgår att alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd ska utnyttja möjligheterna att förebygga avfall. Vidare föreslås att det i 15 kap. införs en inledande bestämmelse som anger att kapitlet ska syfta till att förebygga avfall samt att avfall ska hanteras enligt avfallshierarkin (se även ovan under avsnittet Minskade avfallsmängder m.m.). När det gäller produkters livslängd anförs i betänkande att tillverkningen av produkter som håller länge ofta kan ha en positiv inverkan på miljön ur ett helhetsperspektiv. Teknikutveckling kan dock i vissa fall göra att användningen av en gammal produkt leder till en hög miljöbelastning, exempelvis energislukande äldre kylskåp och bilar. En produkts livslängd påverkas eller bestäms av flera olika parametrar. En viktig aspekt är den tekniska och funktionella hållbarheten som avgör den längsta tid som produkten är funktionell (med respektive utan reparationer). Produkter kan dock slängas av andra skäl än att de är uttjänta. Ett sådant skäl kan vara att nya produkter som sätts på marknaden utför samma funktion på ett överlägset sätt eller har fler tilläggsfunktioner. Ytterligare skäl kan vara att produktens utseende, symbolvärde eller liknande inte längre tillfredsställer användaren. Att en produkt håller länge betyder alltså att den står sig länge både fysiskt, funktionellt, ekonomiskt och estetiskt. nämner utredningen att det är tveksamt om t.ex. lång hållbarhet på livsmedel har en positiv inverkan på hälsa och miljö ur ett helhetsperspektiv, eftersom det ofta innebär att det tillsätts kemiska konserveringsmedel som medför direkt human exponering. Olika konserveringsmetoder kan också medföra ett ökat energibehov och därmed ökade utsläpp av farliga ämnen från energisektorn.