bet · H101SfU17 · 2014-05-23 00:00:00 — betänkande 2013/14:SfU17 Ett medborgarskap som grundas på samhörighet I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:143 Ett medborgarskap som grundas på samhörighet och två följdmotioner samt åtta motionsyrkanden om medborgarskapsfrågor från den allmänna motionstiden . Propositionen innehåller förslag till ändringar i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. En ny portalparagraf om medborgarskapets betydelse föreslås. Vidare föreslås att det ska bli obligatoriskt för kommunerna att anordna ceremonier för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Vad gäller reglerna om förvärv av svenskt medborgarskap vid födelsen föreslås att kvinnor och män likställs när det gäller möjligheten att föra över svenskt medborgarskap till sitt barn. Vissa ändringar föreslås också i fråga om förvärv av svenskt medborgarskap för barn och unga genom anmälan. Personer som har förlorat sitt svenska medborgarskap till följd av tidigare bestämmelser som syftade till att undvika dubbelt medborgarskap föreslås vidare kunna återfå svenskt medborgarskap genom anmälan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns fem reservationer (MP, SD) och ett särskilt yttrande (S, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ett medborgarskap som grundas på samhörighet ......................................... Medborgarskap genom anmälan, punkt 1 (SD) ......................... Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (MP) ........................................... Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (SD)............................................ Övriga medborgarskapsfrågor, punkt 3 (MP) ............................ Övriga medborgarskapsfrågor, punkt 3 (SD)............................. Lagförslaget i övrigt, punkt 2 (S, V) ..................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /14 ....................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap i de delar det avser 6 och 8 §§. Därmed bifaller proposition 2013/14:143 i denna del och avslår motion 2013/14:Sf15 av (SD) yrkandena 2 och 4. Reservation 1 (SD) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifaller proposition 2013/14:143 i denna del och avslår motionerna 2013/14:Sf15 av (SD) yrkandena 1, 3, 5 och 6 samt 2013/14:Sf16 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) 2013/14:Sf16 av m.fl. (MP) yrkandena 3–5, 2013/14:K365 av och (båda SD) yrkande 4, 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2013/14:Sf252 av Ziita (M), 2013/14:Sf283 av (M), 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkandena 19–21 och 2013/14:Sf334 av (C). Reservation 4 (MP) Reservation 5 (SD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (C), (S), (KD), Lång (SD), (M), (FP), (MP), (M) och (V). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag i vissa medborgarskapsfrågor (dir. 2012:2). Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet Det svenska medborgarskapet (SOU 2013:29). Lagrådet har yttrat sig över förslagen i propositionen. I detta betänkande behandlas proposition 2013/14:143 och två motioner som väckts med anledning av propositionen samt åtta motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . En redovisning av motionerna och regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Ett medborgarskap som grundas på samhörighet Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om ändringar i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Vidare avslår motionsyrkanden om bl.a. ansvar för medborgarskapsceremonier och regler om förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (MP) och 3 (SD) samt särskilt yttrande (S, V). I lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap, förkortad MedbL, finns bestämmelser om hur en person blir och upphör att vara svensk medborgare. Lagen kompletteras av medborgarskapsförordningen (2001:218). Enligt 1 § MedbL blir ett barn, vars mor är svensk medborgare vid barnets födelse, alltid svensk medborgare vid födelsen. För det fall fadern men inte modern är svensk medborgare, blir barnet svensk medborgare vid födelsen endast om barnet föds i eller om modern och fadern är gifta med varandra. Enligt 4 § MedbL gäller att om en man med svenskt medborgarskap ingår äktenskap med en kvinna som inte är svensk medborgare, blir ett barn till makarna som har fötts före äktenskapet och som inte har förvärvat svenskt medborgarskap vid födelsen svensk medborgare om barnet är ogift och inte har fyllt . Det finns enligt 5 § MedbL en möjlighet för fadern att efter barnets födelse anmäla att barnet ska bli svensk medborgare. Bestämmelsen anger att ett barn som har fötts utomlands och som inte har förvärvat svenskt medborgarskap vid födelsen eller enligt 4 §, men vars far sedan barnets födelse är svensk medborgare, förvärvar svenskt medborgarskap genom att fadern anmäler önskemål om detta innan barnet har fyllt . Enligt 6 § MedbL kan barn som är födda i och som sedan födelsen är statslösa samt har hemvist och permanent uppehållstillstånd här i landet förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Anmälan ska göras innan barnet har fyllt . Av 7 § MedbL framgår att ett barn som har permanent uppehållstillstånd i förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har hemvist här i landet eller, om barnet är statslöst, . En utlänning som har fyllt 18 men inte förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan, om han eller hon har permanent uppehållstillstånd i och hemvist här i landet sedan han eller hon fyllde eller, i fråga om den som är statslös, (8 § MedbL). Medborgare i ett annat nordiskt land kan genom anmälan bli svenska medborgare, enligt 18 § MedbL. För att bestämmelsen ska vara tillämplig krävs att sökanden har fyllt och har hemvist här i landet samt inte har dömts till frihetsberövande påföljd. En ytterligare förutsättning för förvärv genom anmälan enligt bestämmelsen är att personen har blivit medborgare i ett annat nordiskt land på annat sätt än genom ansökan. Bestämmelsen omfattar alltså inte personer som blivit medborgare i ett annat nordiskt land genom naturalisation. I 20 § första stycket MedbL anges att vad som i medborgarskapslagen föreskrivs om krav på permanent uppehållstillstånd inte gäller för den som är medborgare i , , eller . Enligt bestämmelsens andra stycke ska i fråga om medborgare i övriga länder inom EES, och deras familjemedlemmar, permanent uppehållsrätt likställas med ett permanent uppehållstillstånd när medborgarskapslagen tillämpas. är det möjligt att ha dubbelt medborgarskap. Den som är svensk medborgare och förvärvar ett annat medborgarskap kan behålla sitt svenska medborgarskap om inte det andra landets lagstiftning lägger hinder i vägen. Inte heller behöver den som förvärvar svenskt medborgarskap enligt svenska regler avsäga sig sitt tidigare medborgarskap. Medborgarskapet har såväl en juridisk som en symbolisk betydelse. Enligt regeringen bör medlemskapet i högre utsträckning vara en symbol för delaktighet i och samhörighet med som förenar både nuvarande och nya svenskar. För att stärka medborgarskapets symboliska innebörd föreslås att medborgarskapets betydelse tydliggörs i en ny inledande bestämmelse i medborgarskapslagen. Av denna portalparagraf ska framgå att det svenska medborgarskapet är ett rättsligt förhållande mellan medborgaren och staten som medför rättigheter och skyldigheter för båda parter. Vidare ska det anges att medborgarskapet representerar det formella medlemskapet i det svenska samhället och att det är en grund för folkstyrelsen. Det bör även anges att medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med , samt att medborgarskapslagen reglerar hur en person blir och upphör att vara svensk medborgare. Enligt regeringen ska ceremonier regelbundet hållas för nya svenska medborgare för att högtidlighålla deras nya medborgarskap. Medborgarskapsceremonier markerar medborgarskapets tyngd och betydelse. i form av en ceremoni kan stärka de nya medborgarnas känsla av samhörighet med och bidra till att de känner att de betraktas som svenska och att de accepteras fullt ut av samhället. Regeringen föreslår att medborgarskapsceremonierna ska anordnas av Enligt regeringen talar flera omständigheter för att denna upp- gift bör ges till kommunerna och inte till länsstyrelserna. monier i ungefär hälften av landets kommuner men endast av några enstaka Kommunerna har vidare en närmare kontakt med de nya med- borgarna än vad länsstyrelserna har. Kommunerna har dessutom bättre möjlighet att tillgodose den geografiska närheten till ceremonierna, vilket gör det enklare för nya svenska medborgare att delta. Om kommunerna ges denna obligatoriska uppgift innebär det en viss begränsning i det kommunala själv- Enligt regeringen motiveras detta emellertid av de starka skäl som ligger bakom förslaget. Medborgarskap för barn och unga I propositionen föreslås att ett barn alltid ska förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen, om en förälder till barnet är svensk medborgare. föreslås gälla om en avliden förälder till barnet var svensk medborgare vid sin Den nu gällande bestämmelsen i 4 § MedbL om att ett barn vars far, men inte mor, är svensk medborgare ska förvärva svenskt medborgarskap genom att fadern ingår äktenskap med modern ska därför upphävas. sen i 5 § MedbL, som ger ett barn som fötts utomlands och vars far men inte mor är svensk medborgare möjlighet att genom anmälan förvärva svenskt medborgarskap, kan upphävas. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget att underlätta för barn som föds i , men som inte förvärvar något medborgarskap vid födelsen, att förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Ett sätt att underlätta för- värv genom anmälan är att förlänga den tid under vilken anmälan kan göras. Regeringen föreslår därför att anmälan enligt 6 § MedbL ska kunna göras till dess att barnet har fyllt . Vidare föreslår regeringen att en kortare hemvisttid ska tillämpas vid anmälan om svenskt medborgarskap för vissa barn. kan ett barn som har permanent uppehållstillstånd i få svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har hemvist här i landet eller, om barnet är statslöst, . regeringen kan barn som växer upp i i allmänhet än förväntas ha en sådan samhörighet med landet att de bör kunna bli Hemvisttiden föreslås kortas ner till som För statslösa barn bör hemvistkravet sättas något lägre mot bakgrund av den övergripande målsättningen att undvika statslöshet. hemvist föreslås i dessa situationer. I propositionen föreslås att tiden för anmälan om svenskt medborgarskap för unga vuxna ska förlängas. Förslaget har sin bakgrund FN- konvention om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12) som har tillträtt. Enligt konventionen ska en statslös person ha möjlighet att förvärva medborgarskap i födelselandet genom anmälan till dess han eller hon har fyllt . I 8 § MedbL anges att denna möjlighet finns för en utlänning som fyllt 18 men inte . För att tillgodose konventionens krav föreslås att tidsperioden ska förlängas till dess att han eller hon fyllt . Uppehållsrätt likställs med permanent uppehållstillstånd Även om möjligheten att ansökan om uppehållstillstånd finns, är det numera vanligt att EES-medborgare och deras familjemedlemmar grundar sin vistelse i på att de har uppehållsrätt. Enligt 20 § andra stycket MedbL gäller att en permanent uppehållsrätt likställs med ett permanent uppehållstillstånd vid tillämpningen av medborgarskapslagen. I praktiken innebär detta att EES- medborgare och deras familjemedlemmar inte uppfyller det krav som ställs på permanent uppehållstillstånd för medborgarskapsförvärv förrän de fått permanent uppehållsrätt, dvs. Det framstår enligt regeringen som otillfredsställande att en person som utnyttjar möjligheten till uppehållsrätt i praktiken kan hamna i ett sämre läge när det gäller medborgarskapsförvärv än en person som beviljats uppehållstillstånd. En sökande som är gift eller sambo med en svensk medborgare kan exempelvis i vissa fall naturaliseras efter en kortare hemvisttid än . För att komma till rätta med detta föreslås att uppehållsrätt – i stället för permanent uppehållsrätt – ska likställas med permanent uppehållstillstånd vid tillämpningen av medborgarskapslagen. Förbättrad möjlighet att återfå svenskt medborgarskap I den tidigare gällande medborgarskapslagen gällde principen om undvikande av dubbelt medborgarskap. Svenska medborgare som förvärvade utländskt medborgarskap förlorade därmed sitt svenska medborgarskap. Genom införandet av den nu gällande medborgarskapslagen övergavs denna princip, och tillåts dubbelt medborgarskap fullt ut. Regeringen föreslår att personer som förlorat sitt svenska medborgarskap till följd av de tidigare gällande bestämmelserna om undvikande av dubbelt medborgarskap ska få möjlighet att återfå detta genom anmälan. Genom en övergångsbestämmelse i den nu gällande medborgarskapslagen fanns en sådan möjlighet. Den möjlighet som föreslås ska gälla utan begränsning i tiden. Inget krav kommer att ställas på hemvist i enligt den nya bestämmelsen. Anmälningar enligt den föreslagna bestämmelsen ska enligt förslaget prövas av . Om den som anmälan avser står under någon annans vårdnad för anmälan, ska denna i stället göras av den eller dem som är vårdnadshavare. Om anmälan avser ett barn som har fyllt och har utländskt medborgarskap, ska barnets samtycke krävas för förvärv av svenskt medborgarskap. Sådant samtycke ska dock inte behövas om barnet är varaktigt förhindrat att lämna samtycke på grund av en psykisk störning eller något annat liknande förhållande. Olika förvärv av nordiskt medborgarskap likställs vid anmälan om Regeringen föreslår att möjligheten för en medborgare i ett annat nordiskt land att genom anmälan få svenskt medborgarskap ska gälla oavsett hur medbor- garskapet i det nordiska landet har förvärvats. En förutsättning för förvärv genom anmälan enligt den nu gällande 18 § MedbL är att personen har blivit medborgare i ett annat nordiskt land på annat sätt än genom ansökan. melsen omfattar alltså inte personer som blivit medborgare i ett annat nordiskt land genom naturalisation. Bakgrunden till denna särbehandling av naturali- serade personer finns i bestämmelser i tidigare nordiska avtal om medborgar- Enligt det nu gällande avtalet (SÖ 2012:6) står det däremot avtalsstaterna fritt att bestämma huruvida förvärv genom anmälan ska vara beroende av att den som anmäler inte förvärvat sitt medborgarskap genom naturalisation. Författningsändringarna ska träda i kraft . Barn som fötts före ikraftträdandet ska dock även framöver kunna förvärva svenskt medborgar- skap enligt de upphävda bestämmelserna om legitimation och anmälan. till den som förvärvar medborgarskap enligt den upphävda bestämmelsen om anmälan ska förvärva svenskt medborgarskap som bipersoner under samma Barn till föräldrar som återfår svenskt medbor- garskap, som de förlorat till följd av tidigare bestämmelser som syftade till att undvika dubbelt medborgarskap, ska som bipersoner i vissa fall förvärva I kommittémotion 2013/14:Sf16 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om medborgarskapets betydelse. När det gäller medbor- garskapet som uttryck för samhörighet och gemenskap vill motionärerna betona det framåtsyftande uttrycket; att det är bygget av vår gemensamma framtid som förenar oss snarare än gemensam hudfärg, religion eller bakgrund. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att medborgarskapsceremonier inte ska vara obligatoriska för kommunerna, då detta utgör ett intrång i den I motion 2013/14:Sf15 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkänna- givande om medborgarskapsceremonier. Enligt motionären bör regeringen återkomma till med förslag på hur staten ska ansvara för att anordna I yrkande 2 begärs avslag på regeringens förslag om förlängd tidsperiod för anmälan om svenskt medborgarskap för statslösa Enligt motionären får anses vara för att inkomma med en anmälan, och förslaget att förlänga fristen till är anmärkningsvärt. Om föräldrarna strävar efter att bli en del av det svenska samhället är det rimligt att anta att de ger in en anmälan möjligt. Vidare begärs ett tillkännagivande om förslaget om krav på hemvist vid anmälan om svenskt medborgarskap för vissa barn med hemvist i (yrkande 3). Motionären anför att grundläggande krav för att erhålla medborgarskap bör vara bosättning , en klanderfri vandel samt ett genomgånget och godkänt medborgarskapstest. I yrkandena 4 och 5 begärs avslag dels på förslaget om förlängd tidsperiod för anmälan om svenskt medborgarskap för unga vuxna, dels på förslaget att uppehållsrätt ska likställas med uppehållstillstånd. För att erhålla statusen permanent uppehållsrätt måste man ha bott i och uppfyllt kraven för uppehållsrätt . Denna ordning bör kvarstå. Slutligen begärs ett tillkännagivande om möjligheterna att återfå svenskt medborgarskap (yrkande 6). En viktig utgångspunkt är enligt motionären att dubbelt medborgarskap inte ska vara möjligt. Den som en gång har valt bort ett medborgarskap till förmån för en annan nations bör inte per automatik kunna återfå medborgarskapet på grund av senare lagändringar. Utskottet ställer sig positivt till regeringens förslag att låta medborgarskapets betydelse komma till uttryck på ett tydligare sätt i lagstiftningen. Den föreslagna utformningen av en ny portalparagraf innehåller såväl den juridiska aspekten av medborgarskapet som dess symboliska innebörd. Genom att framhålla att medborgarskapet förenar alla medborgare och står för samhörighet med betonas grundtanken om ett medborgarskap som utgår från samhörighet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och avstyrker motion 2013/14:Sf16 (MP) yrkande 1. Att anordna medborgarskapsceremonier för nya svenska medborgare är ett sätt att betona medborgarskapets tyngd och bidrar även till att stärka de nya medborgarnas känsla av samhörighet med . Som anges i propositionen kan förslaget att ge kommunerna i uppgift att regelbundet anordna sådana ceremonier utgöra ett visst intrång i den kommunala självstyrelsen. I likhet med regeringen anser utskottet emellertid att de skäl som ligger bakom förslaget är så angelägna att de motiverar att kommunerna ska ha detta ansvar. Som framgår av propositionen har regeringen övervägt om uppgiften att anordna ceremonierna lämpligen bör ges till kommunerna eller till en statlig myndighet, då närmast länsstyrelserna. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns avgörande – inte minst praktiska – skäl som talar för att det är kommunerna som bör utföra denna uppgift. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:Sf16 (MP) yrkande 2 och 2013/14:Sf15 (SD) yrkande 1. Utifrån grundtanken om ett medborgarskap som utgår från samhörighet anser utskottet, i likhet med regeringen, att möjligheten för barn som inte blir svenska medborgare vid födelsen att förvärva svenskt medborgarskap bör stärkas. Barn som växer upp i kan ha en stark samhörighet med landet även om ingen av föräldrarna är svenska medborgare. ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om förlängd tidsperiod för an- mälan om svenskt medborgarskap för statslösa barn, kortare hemvisttid vid anmälan om svenskt medborgarskap för vissa barn med hemvist i och förlängd tidsperiod för anmälan om svenskt medborgarskap för unga vuxna. Motion 2013/14:Sf15 (SD) yrkandena 2, 3 och 4 avstyrks därmed. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag att likställa uppehålls- rätt med permanent uppehållstillstånd vid tillämpningen av medborgarskaps- lagen och avstyrker därmed motion 2013/14:Sf15 (SD) yrkande 5. är dubbelt medborgarskap tillåtet fullt ut enligt svensk Det saknas, enligt utskottets mening, skäl att ompröva denna Vidare ser utskottet positivt på regeringens förslag att införa en möj- lighet att återfå svenskt medborgarskap för dem som har förlorat det till följd av tidigare bestämmelser som inte tillät dubbelt medborgarskap. bakgrund avstyrker utskottet motion 2013/14:Sf15 (SD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att låta alla barn som föds i förvärva svenskt medborgarskap vid födelsen och om att avskaffa möjligheten till dubbelt medborgarskap. Jämför reservationerna 4 (MP) och 5 (SD). Ett barn som föds i blir enligt 1 § MedbL svensk medborgare vid födelsen om barnet har en förälder med svenskt medborgarskap. Att medborgarskapet överförs från en förälder till ett barn ger uttryck för den s.k. härstamningsprincipen. Territorialprincipen innebär i stället att barnet får medborgarskap i det land där det föds. En utlänning kan enligt 11 § MedbL beviljas svenskt medborgarskap efter ansökan, s.k. naturalisation. För att kunna få svenskt medborgarskap genom naturalisation ska en utländsk medborgare med permanent uppehållstillstånd ha varit bosatt i , en statslös och flykting och en nordisk medborgare . Den som är gift, lever i ett registrerat partnerskap eller är sambo med en svensk medborgare kan ansöka om svenskt medborgarskap i . Vidare krävs att den sökande har styrkt sin identitet, har fyllt , har permanent uppehållstillstånd i samt har haft och kan förväntas komma att ha ett hederligt levnadssätt. En sökande som inte kan styrka sin identitet enligt denna bestämmelse får enligt 12 § andra stycket MedbL naturaliseras endast om han eller hon har hemvist här i landet och gör sannolikt att den uppgivna identiteten är riktig. Enligt 14 § MedbL gäller att en svensk medborgare förlorar sitt svenska medborgarskap när han eller hon fyller , om han eller hon är född utomlands, aldrig har haft hemvist i och inte heller har varit här under förhållanden som tyder på samhörighet med landet. I kommittémotion 2013/14:Sf16 av m.fl. (MP) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att personer som inte kan styrka sin identitet av skäl som de inte själva kan råda över ska ha samma möjlighet som andra till medborgarskap. I yrkande 4 begärs att beslutar att barn som föds i ska förvärva svenskt medborgarskap automatiskt vid födelsen om en av föräldrarna är folkbokförd i och har permanent uppehållstillstånd. I motionen anges att detta är ett av de förslag som förde fram. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas med syfte att föreslå hur barn som föds i automatiskt kan bli svenska medborgare. I kommittémotion 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att ändra medborgarskapslagen på så sätt att alla barn som föds i blir svenska medborgare, oavsett föräldrarnas medborgarskap. m.fl. (SD) begär i partimotion 2013/14:Sf314 yrkande 19 ett tillkännagivande om att grundläggande krav på medborgarskap ska vara att man varit bosatt i och att man inte gjort sig skyldig till grovt brott eller upprepade brott av mindre grov art. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att en sökande endast ska beviljas medborgarskap om han eller hon har godkänts i ett medborgarskapstest. Vidare begärs ett tillkännagivande om att en person som ansöker om medborgarskap bör underteckna en deklaration för att bekräfta sin lojalitet med och för att förbinda sig att respektera svenska lagar och övriga samhällsregler (yrkande 21). I motion 2013/14:K365 av m.fl. (SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa möjligheten till dubbelt medborgarskap.