bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Stamnätsinvesteringar, t.ex. Perspektivplan 2025, är även frågor som berörs i de löpande kontakterna mellan () och . När det gäller regeringens underlag anför regeringen att en del av regeringens styrinstrument är utnämningsmakten. Regeringen utnämnde en ny generaldirektör för . har genomfört delar av det arbete som behandlar i rapporten. har initierat ett generellt arbete för förbättrad myndighetsstyrning, och har riktat ett särskilt fokus på vissa myndigheter, däribland . Regeringen hänvisade vidare till att det inom pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. 2013/14:1, utg.omr. 21) redogör regeringen för den huvudsakliga inriktningen och tidsplanen för översynen. Regeringen delar bedömning att det är viktigt att motiven till de ekonomiska målen framgår. Ändringar kommer därefter i förekommande fall att ske i regleringsbrev och myndighetsinstruktion. I samband med den översyn av Svenska kraftnäts styrdokument som pågår inom kan även ändringar aktualiseras, däribland avseende begreppet affärsmässighet. I sin styrning av avser regeringen att fortsättningsvis verka för att har en ändamålsenlig balans i sin tillsyn mellan indikationsstyrd och förebyggande tillsyn över leveranskvaliteten. Regeringens skrivelse överlämnades till och har tillsammans med två följdmotioner (S, SD) och 33 motioner från allmänna motionstiden beretts i näringsutskottet (bet. 2013/14:NU9). I en motion (S) från allmänna motionstiden framförs att det är allvarlig kritik som för fram och som regeringen bör ta till sig av för att kunna få till stånd fungerande insatser för en effektivare elöverföring. bör genom ett tillkännagivande framföra detta till regeringen. välkomnar granskning och konstaterar att den belyser ett antal viktiga spörsmål (bet. 2013/14:NU9). anser utskottet att regeringen i sin skrivelse med anledning av har visat på en betydande medvetenhet om de utmaningar som finns på området. De aviserade eller pågående insatser som regeringen redovisar i skrivelsen talar för att insatserna på stamnätsområdet kommer att bli såväl mer omfattande som effektivare än under . Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns anledning för att bifalla ett sådant allmänt hållet uttalande om granskning som föreslås i motionen. Utskottet avstyrkte i betänkandet samtliga motioner och föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. (Reservationer S och V, SD, MP). biföll utskottets förslag (rskr. 2013/14:172). Staten på telekommarknaden (RiR 2013:5) har granskat statens roll på den svenska telekommarknaden. Begreppet telekommarknaden används för att beskriva en samlad marknad för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster. Granskningen har redovisats i rapporten på telekommarknaden (RiR 2013:5). Rapporten överlämnades till . Genom lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) har för området elektroniska kommunikationer införlivats i svensk rätt. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Svenska beslutsfattande organ på alla nivåer ska i enlighet med den unionsrättsliga lojalitetsprincipen säkerställa att det europeiska regelverket för dessa marknader fungerar väl i . Regeringen har tydliggjort ansvarsfördelningen i förvaltningen för detta. Vid tillämpningen av regelverket är det den svenska regleringsmyndigheten för området, (), som ska göra de marknadsekonomiska bedömningarna och fatta de beslut som krävs enligt regelverket. Regeringen lägger fram riktlinjer för styrning av de statliga bolagen i statens ägarpolicy.15 I denna slås det fast att det är av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt, med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt, ges förmåga att utvecklas samt skapa värde genom ett hållbart företagande. Den grundläggande frågan i granskningen är om statliga åtaganden fullgörs effektivt på marknader som genomgått och genomgår omvandling och där staten är en marknadsaktör, vid sidan av sin roll som reglerare och utövare av tillsyn. Den aktuella granskningen har utgått från frågan om huruvida regeringen och ett antal myndigheter har utövat en långsiktig styrning, baserad på relevant underlag och effektiv användning av statens styrmedel, för att telekommarknaden ska utvecklas i enlighet med intentioner. övergripande slutsats är att regeringen inte har ett helhetsgrepp om sektorn elektroniska kommunikationer. Det finns också tydliga indikationer på problem med reglering och tillsyn. Regeringen har inte utvecklat tydliga mål och en ändamålsenlig styrning som motsvarar marknadens utvecklingsnivå och uppställda ambitioner. konstaterar att det saknas en tydlig målbild för sektorn elektroniska kommunikationer. Det innebär att det statliga åtagandet på området saknar ett nödvändigt underlag för en sammanhållen styrning. Det finns inte heller någon strategi eller handlingsplan för hur mål för sektorn elektroniska kommunikationer ska uppnås i sin helhet. Regeringen har ansvaret för att för elektroniska kommunikationer fungerar väl i . Regelverket är ett medel för att uppnå målet att främja konkurrensen. konstaterar att den regleringsosäkerhet som karakteriserade telekommarknaden och som ledde till ny lagstiftning kvarstår. Regeringen har dock inte haft eller efterfrågat ett tillräckligt underlag för att säkerställa att regleringen fungerar effektivt. Inga insatser har gjorts för att följa upp de initiativ som togs 2006–2008 för att stävja regleringsosäkerheten. 15 Se numera Statens ägarpolicy 2013 s. 3. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. menar att regeringen har ansvaret för att genomförandet av regleringen i fungerar. Inom ramen för detta ansvar kan och ska regeringen styra PTS så att myndighetens reglerande verksamhet fungerar effektivt. Statens helägda digitala infrastruktur är fördelad på fyra olika statliga organisationer, som tillsammans innehar det näst största rikstäckande stomnätet efter Sonera. konstaterar att regeringen –2012 endast tagit begränsade initiativ för att styra innehavet av infrastruktur på marknaden. Under dessa år har endast två av de fyra organisationernas telekomverksamhet haft ett tydligt uppdrag, med krav på återrapportering. Styrningen av de fyra verksamheterna koordineras inte heller inom . slutsats är att staten varit passiv i att analysera, styra och utveckla befintlig statlig infrastruktur. slutsats är också att regeringen inte har ett tillräckligt kunskapsunderlag om betydelsen av och potentialen i statens innehav av digital infrastruktur. Därmed har denna infrastruktur inte kunnat utnyttjas som en strategisk resurs för att uppnå de statliga målen för sektorn elektronisk kommunikation. Staten är den enskilt största användaren och upphandlaren av elektroniska kommunikationer i . Regeringen har trots ett flertal strategier och utredningar –2012 inte tagit initiativ för att säkerställa att den statliga upphandlingen används för att skapa ökad nytta för den offentliga sektorn och främja telekommarknadens innovationskraft. Regeringen har saknat underlag om omfattningen av den statliga innovationsvänliga upphandlingen inom området. Sammantaget menar att regeringens bristande styrning av marknadens reglering, det statliga ägandet och den statliga upphandlingen bidrar negativt till möjligheten att nå målet för sektorn elektronisk kommunikation, att vara i internationell framkant när det gäller urvalet av överföringstjänster, samt deras pris och kvalitet. lämnar följande rekommendationer till regeringen: –Regeringen bör precisera mål för sektorn elektroniska kommunikationer och koordinera dessa med regeringens it-politiska mål. –Regeringen bör göra en samlad bedömning av den konkurrensfrämjande förhandsregleringens måluppfyllelse och effekter. –Regeringen bör ge PTS i uppdrag att redovisa en analys och bedömning av myndighetens regleringsbeslut och rättsprocesser som gäller tillämpningen av den konkurrensfrämjande förhandsregleringen. –Regeringen bör överväga att förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll ska gälla också för PTS. –Regeringen bör initiera en översyn av det statliga innehavet av digital infrastruktur för att få en samlad bild av innehavet och dess möjliga betydelse för uppfyllandet av statens och marknadens behov. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. överlämnade granskningsrapporten till regeringen . Re- geringen överlämnade skrivelse 2013/14:32 med anledning av granskningsrapporten till . I regeringens skrivelse redogör regeringen för sina bedömningar av de slutsatser och rekommendationer som lämnar i granskningsrapporten. Regeringens mål för, och styrning av, politiken för informationssamhället utgår från den digitala agendan för , som regeringen beslutade . Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillvaratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Agendan presenterar regeringens ambitioner, beslutade insatser samt förslag till nya åtgärder inom 22 sakområden. Den digitala agendan spänner över hela it-politiken och är alltså inte begränsad enbart till frågor om elektronisk kommunikation. För att verka för att det it-politiska målet i den digitala agendan, dvs. att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter, uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs har regeringen tillsatt en kommission, . Kommissionen har överlämnat betänkandet En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31). Kommissionen ska lämna delrapporter med analyser av utvecklingen och kan ge förslag till ytterligare åtgärder i syfte att nå målen i den digitala agendan. En viktig del i genomförandet av den digitala agendan är de s.k. signatärskapen, som bl.a. innebär att organisationer gör ett frivilligt åtagande att ta fram en regional digital agenda. För att stödja detta arbete uppdrog regeringen åt i att främja arbetet med regionala digitala agendor och sprida goda exempel mellan länen. Inom ramen för vissa av de områden som behandlas i den digitala agendan har regeringen antagit fördjupade strategier, bl.a. nämns bredbandsstrategin för . Regeringen anför vidare att den –2013 har satsat på stöd till bredbandsutbyggnad, vilket inkluderar både EU-medel och nationella medel. Regeringen har även beslutat om uppdrag till PTS och Lantmäteriet som syftar till att skapa bättre förutsättningar för bredbandsutbyggnad. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att det finns en ambitiös och detaljerad strategi, nämligen den digitala agendan, för att nå de it-politiska målen som har antagit. När det gäller rekommendation om att förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll ska gälla också för PTS konstaterar regeringen att inte lämnar någon förklaring eller motivering till denna rekommendation. Regeringen anför att förordningen gäller för förvaltningsmyndigheter under regeringen som har skyldighet att följa internrevisionsförordningen (2006:1228). Regeringens samlade bedömning är att PTS inte bör åläggas att följa internrevisionsförordningen och således inte heller förordningen om intern styrning och kontroll. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. När det gäller regeringens styrning av PTS anför regeringen att det är myndighetens uppgift att med stöd av bestämmelserna i lagen om elektronisk kommunikation fatta beslut om konkurrensfrämjande reglering. PTS beslut i sådana frågor utgör myndighetsutövning mot enskild samt innefattar tillämpning av lag. Regeringen får alltså inte i sådana fall bestämma hur PTS ska besluta eller ge instruktioner till myndigheten (jfr 12 kap. 2 § RF). När det gäller förhållandet till kommissionen är det PTS sak att i sin rättstillämpning använda relevanta rättskällor, till vilka hör rekommendationer och riktlinjer från kommissionen (se t.ex. artikel 15 i ramdirektivet). PTS ska även iaktta bestämmelserna om att föreslagna regleringsåtgärder ska bli föremål för samråd med kommissionen. Mot den bakgrunden anser regeringen att PTS roll, handlingsutrymme och förhållande till är beskrivet i svensk lagstiftning och gällande unionsrättsakter. När det gäller det statliga innehavet av digital infrastruktur anför regeringen att den, som framgår av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. 22), har för avsikt att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda hur statens verksamheter på bredbandsområdet och innehav av bredbandsinfrastruktur kan samordnas till stöd för regeringens bredbandsstrategi. Utredningens förslag ska syfta till effektivisering och inte innebära totalt sett ökade utgifter för staten. I fråga om den statliga upphandlingen av elektronisk kommunikation anför regeringen bl.a. att den gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur förslag till nya direktiv på upphandlingsområdet bör genomföras i svensk rätt. Utredaren ska analysera och ge förslag till genomförande av vissa delar av förslaget till och rådets direktiv om offentlig upphandling och direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Sammanfattningsvis har regeringen i syfte att uppnå de generella politiska målen för den offentliga upphandlingen tagit en rad initiativ, till vilka hör främjande av innovation. Det är dock enligt regeringens mening ändamålsenligt att dessa åtgärder hålls samman och att frågor om innovationsupphandling på området elektroniska kommunikationer inte behandlas separat. I betänkande 2013/14:TU7 behandlar trafikutskottet regeringens skrivelse 2013/14:32 om om staten på telekommarknaden och 88 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2013. Inga följdmotioner inkom med anledning av skrivelsen. uppfattning är att i sin granskning av statens roll och funktion på telekommarknaden behandlar en rad mycket avgörande frågor för marknadens utvecklingsmöjligheter och de it-politiska målsättningarna på området. Det är viktigt att statens roll granskas för att identifiera de områden där åtgärder måste övervägas för att göra det möjligt att nå de it-politiska målen. Utskottet konstaterar också att regeringen till övervägande 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. del har samma uppfattning som om de synpunkter som presenteras. Det är också med gillande som utskottet konstaterar att regeringen i sin skrivelse (2013/14:32) aviserar att man har påbörjat eller planerar att genomföra många av de åtgärder som föreslår för att göra staten till en effektivare aktör på telekommarknaden. Med hänsyn till den betydelsefulla roll staten har som ägare av bredbandsinfrastruktur och som aktör på bredbandsmarknaden, aviserar regeringen i budgetpropositionen att man ämnar tillsätta en utredning som ska gå igenom den statliga verksamheten på bredbandsområdet liksom ägandet av infrastruktur för att uppnå ett större mått av samordning till stöd för regeringens bredbandsstrategi, vilket trafikutskottet välkomnar. Det är också utskottets bedömning att den planerade utredningen kommer att tillfredsställa kraven på åtgärder i motionerna som rör det statliga ägandet av it-infrastruktur. Utskottet föreslog mot denna bakgrund att skulle avslå motionsförslag om att komma till rätta med den regulatoriska osäkerheten på marknaden och om det statliga ägandet av it-infrastruktur och lägga regeringens skrivelse till handlingarna. (Reservation MP, V). biföll utskottets förslag (rskr. 2013/14:168). Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder (RiR 2013:18) I rapporten – orsaker, ansvar och åtgärder (RiR 2013:18) granskar statens roll i järnvägssystemet som har betydelse för punktligheten i järnvägstrafiken. Rapporten överlämnades till . En skrivelse överlämnades från regeringen (skr. 2013/14:201). Skrivelsen har hänvisats till trafikutskottet för beredning och förväntas behandlas (bet. 2013/14:TU19). En begäran om granskning av regeringens styrning och uppföljning av genomförande av järnvägsunderhållet har kommit in till . Utskottet behandlar den granskningsanmälan i avsnitt 3.5. i detta betänkande. Granskningen i de båda anmälningarna överlappar delvis varandra. I det följande lämnas därför endast en kort redogörelse för rekommendationerna i om tågförseningarna. rekommendationer till regeringen kan sammanfattas enligt följande. Regeringen bör utreda dels om lagstiftningen kan förändras med uttryckliga krav på spårens och fordonens standard eller kvalitet som har betydelse för punktlighet, dels om lagstiftningen behöver och kan förändras för att skapa ett större handlingsutrymme för samhällsekonomisk effektivitet, i såväl tidtabelläggning som depåprissättning vid faktiska monopolsituationer och i depåförsörjningen. Regeringen måste förbättra incitamenten för att marknadens aktörer ska vidta förebyggande åtgärder mot tågförseningar genom att 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. se till att kvalitetsavgiftssystemet skyndsamt får den funktionalitet som behövs för att det i praktiken ska ge incitament. Regeringen måste öka den samhällsekonomiska effektiviteten i kapacitetstilldelningen av tåglägen och tider för banarbeten genom att undersöka möjligheten att mer skyndsamt uppfylla järnvägslagens krav på marginalkostnadsprissättning och ställa krav på genomförande och återrapportering av samhällsekonomisk effektivitet i tidtabelläggningen. Regeringen måste se till att det finns en långsiktig strategi för vilken samhällsekonomisk bedömning som ska tillämpas vid kommersiell trafik kontra samhällsbetald trafik i tidtabelläggningen så att undanträngningseffekter undviks, förutsägbarheten ökar och kommersiella järnvägsoperatörer kan vidta nödvändiga investeringar som förbättrar punktligheten. Finansminister besvarade en skriftlig fråga (2013/14:302) som hade ställts till statsministern, men som enligt finansministern gällde hans ansvarsområde. Frågan var genom vilka åtgärder som statsministern avser att förhindra fortsatt miljardslarv för folkhushållet, och syftade på avregleringarna respektive omregleringarna av bl.a. järnväg, apotek och elmarknad. Finansministern gav först följande bakgrund som svar: Betydande delar av den svenska samhällsekonomin var tidigare mer eller mindre skyddade från konkurrens där en enskild aktör, ofta offentlig, hade en monopolställning. Det bidrog till stora samhällsekonomiska kostnader, bland annat genom att monopolsituationen begränsade innovation och medborgarnas valfrihet. För att minska dessa kostnader har det sedan åtminstone slutet av pågått en omreglering av marknader där konkurrensen tidigare varit begränsad. Den ökande konkurrensen har varit en viktig förklaringsfaktor för den goda produktivitetsutveckling som haft . Produktivitetsutvecklingen har varit högre än i de flesta andra europeiska länder och har bidragit till en betydande utveckling av den ekonomiska välfärden i landet. Finansministern anförde även att omregleringar av marknader är ett ständigt pågående arbete eftersom anpassningar måste ske till förändrade omvärldsförutsättningar och att ny kunskap om utmaningar och möjligheter också innebär att förändringar kan vara motiverade. Han hänvisade till att regeringen aktivt arbetar med att se till att sådan ny kunskap kommer fram och med att de genomförda förändringarna utvärderas. Finansministern hänvisade vidare till den pågående Utredningen om järnvägens organisation som i ett delbetänkande menar att de senaste 25 årens kontinuerliga omreglering av järnvägssektorn har inneburit påtagliga förbättringar och att det särskilt gäller persontrafik med tåg där resandet har ökat kraftigt. Det har skett mycket stora produktivitetsförbättringar i hela sektorn och då inte minst inom godstrafiken. Även i en internationell jämförelse anser utredningen att svensk järnväg är relativt effektiv och levererar bra transporttjänster till kunderna. Utredaren har också inventerat områden för förbättringar. Regeringen har för avsikt att besluta om tilläggsdirektiv med uppdrag till utredningen att lämna förslag till hur denna förbättringspotential ska kunna utnyttjas. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Vad gäller omregleringen av måste den anses vara en framgång. Tillgängligheten – reformens viktigaste mål – har ökat dramatiskt och det finns fler apotek än före omregleringen. Till det kommer bättre öppettider och närmare 6 000 försäljningsställen för receptfria läkemedel. Statskontoret lämnade en rapport om omregleringens resultat så här långt och konstaterar att målet om ökad tillgänglighet till läkemedel och målet om låga läkemedelskostnader har uppfyllts i hög grad. Statskontoret pekar också på behov av justeringar inom området, behov som regeringen tar på allvar. Läkemedels- och apoteksutredningen arbetar med att analysera frågor om bl.a. marknadsförutsättningar. Utredningen har lämnat två delbetänkanden med förslag som bereds inom . Frågeställaren tog i sin fråga även upp granskning av elmarknaden. I denna del framhöll följande. Granskningen berör de statliga insatser som har betydelse för överföring av el med fokus på stamnätets kapacitet, alltså den del av elmarknaden som inte är konkurrensutsatt. En av de punkter som behandlas är behovet av ny- och reinvesteringar i stamnätet. Jag kan här konstatera att investeringarna i stamnätet har ökat i syfte att skapa förutsättningar för tryggare elförsörjning och introduktion av förnybar elproduktion. I affärsverket kraftnäts utvecklingsplan för elnätet till 2025 framgår att investeringsvolymerna också framöver kommer att öka kraftigt. uppgår volymen till omkring fem miljarder vilket är ett tiofaldigande jämfört . Jag vill avslutningsvis erinra om att granskning omfattade tiden från elmarknadens avreglering 1996, alltså även tiden före alliansregeringens tillträde. Statskontorets rapport om utvärderingar av omregleringar Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att genomföra en kartläggning av genomförda eller beslutade utvärderingar av omregleringar och avregleringar. Bakgrunden till uppdraget var ett tillkännagivande från näringsutskottet om att göra en utvärdering av genomförda om- och avregleringar (bet. 2010/11:NU23). Utskottet tillstyrkte därmed två motionsyrkanden. I detta sammanhang ansåg utskottet att särskilt elmarknaden och persontrafiken på järnväg borde utvärderas. I en reservation (M, FP, C, KD) anfördes att det inte behövdes något uttalande av i frågan med hänvisning till pågående utvärderingar. Övriga motioner avstyrktes av utskottet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2010/11:306). Statskontoret överlämnade rapporten av om- och avregleringar – en kartläggning (2012:10). I rapporten anförs att kartläggningen ska tjäna som ett underlag för regeringens bedömning av behovet av fortsatt utvärdering av om- och avregleringar och omfattar marknaderna för apotek, el, fordonsbesiktning, förskola, inrikesflyg, persontrafik på järnväg, kollektivtrafik, post, primärvård, skola, taxi och tele. Sammanfattningsvis visar kartläggningen på förhållandevis stora variationer mellan de omreglerade marknaderna när det gäller vilka aktörer som har 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. utvärderat omregleringen, utvärderingarnas omfattning samt innehåll och möj- ligheterna att utifrån utvärderingarna dra slutsatser om omregleringens effek- Flera av de utmaningar som utvärderarna i kartläggningen har ställts inför har dock varit desamma, oavsett marknad. Det gäller t.ex. möjligheterna att dels mäta utfallet, dels isolera effekterna av omregleringen från andra händel- ser och faktorer. En slutsats utifrån kartläggningen är att förutsättningarna för utvärdering i flera fall kan förbättras, framför allt genom att man planerar för