bet · H101SfU6 · 2014-04-08 00:00:00 — Det gäller bl.a. beslut om de tredjeländer vars medborgare måste inneha visum när de passerar unionens yttre gränser samt förfaranden och villkor för medlemsstaternas utfärdande av viseringar. I den s.k. viseringslistan regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav. Viseringspolitiken inom EU är i det avseendet fullt ut harmoniserad. Det innebär att det inte längre finns några tredjeländer för vilka medlemsstaterna ensidigt får bestämma om medborgarna i dessa länder ska omfattas av viseringskrav eller inte. Utskottet vill betona att även om är bundet av förordning (EG) nr 539/2001 är det viktigt att inom EU aktivt driver frågan om viseringsfrihet för så många länder som möjligt. Det övergripande målet för den svenska viseringspolitiken är att skapa så stor frihet som möjligt för personer att röra sig över gränserna. Det är av största vikt att man underlättar kontakter mellan människor i olika länder. Det gäller såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser på olika plan. Önskemålet om fri rörlighet måste dock ställas mot nödvändigheten av att upprätthålla en reglerad invandring. Varje visumärende bedöms individuellt, och enligt viseringskodexen bör man vid prövningen av ansökningar om enhetlig visering bl.a. bedöma om sökanden har för avsikt att lämna medlemsstaternas territorium när den visering som sökanden har ansökt om löper ut. Utskottet noterar att och EU skrev på en överenskommelse som kan leda till att turkiska medborgare får resa till EU utan visum. åtar sig i utbyte att återta migranter som tagit sig via in i EU utan tillstånd samt att skärpa gränskontrollen. Sådana avtal ligger i linje med svenska strävanden att underlätta resande för den enskilda individen och att stärka de mellanfolkliga kontakterna mellan EU och tredjeländer. Med hänsyn till det nu anförda finns det enligt utskottet inte skäl för att göra något tillkännagivande med anledning av motionerna 2013/14:U224 (S) yrkande 2, 2013/14:K379 (MP) yrkande 7, 2013/14:Sf314 (SD) yrkande 9 och 2013/14:Sf220 (V) yrkande 7. Motionsyrkandena avstyrks därför. När det gäller frågan om visum för asylsökande anser utskottet att viseringsinstrumentet inte är avsett att ta till vara personers behov av skydd. Enligt utskottets mening uppfyller utlänningslagens bestämmelser fullt ut i fråga om skyldigheten att ge skydd åt personer som riskerar förföljelse i hemlandet. Utskottet vill även peka på möjligheten till vidarebosättning och nödvändigheten av att öka ett solidariskt mottagande i EU av personer som är i behov av skydd. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Sf220 (V) yrkande 36 och 2013/14:Sf361 (C). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Flyktingpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf10 av (SD) i denna del och 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11, 13, 15, 16 och 18 samt 2013/14:U272 av (FP) yrkande 3, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 22, 2013/14:Sf371 av (S) och 2013/14:Sf390 av och (båda MP) yrkande 4. Den kravlösa asylpolitik som bedrivs i har gett upphov till ett omfattande och allvarligt asylmissbruk. Det som utmärkt svensk invandringspolitik har varit invandringens massiva omfattning i relation till befolkningsstorlek, bristen på selektion som lett till att ofta tagit emot mycket svårintegrerade invandrargrupper med dåliga förutsättningar att kunna bidra till välfärden och smälta in i samhället, och permanentandet av invandring som i andra länder betraktats som tillfällig. behöver en ansvarsfull migrationspolitik med en kraftigt minskad invandring så att de som redan har kommit hit får en ärlig chans att anpassa sig till det svenska samhället. Vidare behövs en human flyktingpolitik som fokuserar på mer hjälp i närområdena där hjälpen gör mest nytta. bör även följa Dublinförordningen. Om skulle göra det skulle av alla asylsökande i återsändas till det första asyllandet. En rad skärpningar krävs för att motverka en ansvarslös invandringspolitik. Ansökan om asyl i ska göras vid gränsen i samband med inresa. Om så inte sker ska personen i fråga inte få sitt ärende prövat, utan genast avvisas eller utvisas. Den som vistas illegalt i landet utan att söka asyl ska inte kunna få sin sak prövad utan ska avvisas omgående. Asylsökande ska uppvisa handlingar som styrker deras identitet och nationalitet. Om handlingarna inte kan uppvisas ska den asylsökande inte ha rätt att få sitt asylärende prövat utan han eller hon ska i stället genast avvisas. Dessutom bör asyl som huvudregel endast beviljas den som uppfyller kriterierna i och ett mindre antal kvotflyktingar som erbjuds asyl enligt avtal med UNHCR. Då ska tidsbegränsade uppehållstillstånd vara regel och gälla i taget. Möjligheten att utfärda permanenta uppehållstillstånd som ett mellansteg mellan tidsbegränsat uppehållstillstånd och svenskt medborgarskap ska avskaffas. Slutligen ska en person med uppehållstillstånd som visar sig ha besökt det land som han eller hon sagt sig vara på flykt från få uppehållstillståndet indraget och därefter utvisas. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Flyktingpolitiken, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 22 samt 2013/14:U272 av (FP) yrkande 3, 2013/14:Sf10 av (SD) i denna del, 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkandena 8, 10, 11, 13, 15, 16 och 18, 2013/14:Sf371 av (S) och 2013/14:Sf390 av och (båda MP) yrkande 4. Svenska myndigheters respekt för asylrätten och behöver stärkas. Om inte de mänskliga rättigheterna för de människor som har minst möjligheter och resurser att föra sin talan respekteras, kommer andra gruppers rättigheter att angripas längre fram. Vidare bör en översyn göras av bestämmelsen i utlänningslagen om rätt till skydd som flykting för att tolkningen av bestämmelsen ska bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Det förhållandet att risken för förföljelse bara ska beaktas om den är sannolik stämmer inte med flyktingkonventionen. Enligt UNHCR bör kravet ligga någonstans mellan sannolikt och möjligt. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Begreppet väpnad konflikt, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 8. Det finns behov av att tydliggöra begreppet yttre eller inre väpnad konflikt som återfinns såväl i 4 kap. 2 § som i 4 kap. 2 a § utlänningslagen. Skiljelinjen mellan de två bestämmelserna är otydlig och svår att tillämpa. Dessutom krävs en översyn för att förtydliga bestämmelsen om skydd vid väpnad konflikt, så att skyddet blir mer heltäckande och bringas i överensstämmelse med gällande internationell rätt. Detta bör ge regeringen till känna. Könsrelaterad förföljelse, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:U220 av (FP) yrkande 4, 2013/14:Sf218 av och (båda KD), 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 4. Frågan om hur ärenden om hbt-flyktingars skyddsskäl har påverkats av den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden har ännu inte utretts. Detta är en brist. En särskild utvärdering av denna fråga bör därför skyndsamt initieras av regeringen. Detta bör ge regeringen till känna. Könsrelaterad förföljelse, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:U220 av (FP) yrkande 4, 2013/14:Sf218 av och (båda KD) och 2013/14:Sf376 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 4 och 6. Trots att utlänningslagen är tydlig vad gäller flyktingstatus för den som förföljs på grund av kön eller sexuell läggning förekommer det fortfarande att migrationsmyndigheterna utvisar hbtq-personer till t.ex. , detta trots att det är klarlagt att människor avrättas där på grund av sin sexuella läggning. Vidare avslås asylansökningar av hbtq-personer med motiveringen att de har dolt sin läggning i hemlandet och därför borde kunna fortsätta med det för att undgå förföljelse. Detta avviker från intentioner med lagen. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Människosmuggling, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf385 av (SD) yrkandena 1–3. För att delvis stävja människosmugglingen till bör den som smugglats hit alltid få avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd eller medborgarskap i . Att låta sig smugglas genom hela Schengenområdet för att söka asyl i just är ett oetiskt sätt att kringgå Dublinförordningen som måste motverkas. Eftersom straffen för brotten människosmuggling och organiserande av människosmuggling inte återspeglar brottens allvar bör straffsatserna justeras och skärpas. För både människosmuggling och organiserande av människosmuggling bör minimistraffet vara fängelse och maxstraffet höjas till . För grova fall bör minimistraffet höjas till och maxstraffet till . För fall som är ringa bör maxstraffet höjas till . Regeringen bör återkomma till med lagförslag i enlighet med detta. Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U297 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 17 samt 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 4, 5, 8 och 9, 2013/14:Sf349 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf392 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. bör under genomförandefasen av det gemensamma europeiska asylsystemet vara en pådrivande kraft för ett humanitärt asylsystem som ger skydd och skapar stabilitet i en alltmer globaliserad värld. Asylsökande måste få en rättvis och rättssäker behandling oavsett vilket EU-land de kommer till, och mänskliga rättigheter måste respekteras. Det gemensamma asylsystemet måste bygga på tillit mellan länderna, och regeringen bör inom EU kraftfullare markera det gemensamma ansvarstagande som måste finnas. bör även agera kraftfullt för ett solidariskt mottagande av vidarebosatta på en hög nivå. Det är även viktigt att verkar i EU för att hbt-personer som är EU-medborgare ska ha möjlighet att röra sig fritt inom EU och både kunna studera och arbeta på samma villkor som övriga EU-medborgare. För detta krävs att samkönade pars relationer och familjebildning erkänns inom samtliga medlemsstater, vilket inte görs . Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Det gemensamma europeiska asylsystemet, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkandena 4, 5, 8 och 9 samt 2013/14:U297 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Sf349 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 17 samt 2013/14:Sf392 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Regeringen bör i EU verka för att asyl- och flyktingpolitiken i grunden förändras så att den bygger på respekt för mänskliga rättigheter och människors lika värde. Vidare bör regeringen ta initiativ till att förändra EU:s politik om återtagandeavtal så att asylrätten inte inskränks. Genom avtalen görs tredjeländers myndigheter till agenter för EU när det gäller återtagande av de egna medborgarna. Därtill bör regeringen i EU verka för att det förändrade asylprocedurdirektivet ändras så att rättssäkerhetsgarantierna förbättras, inte försämras. Direktivet behöver arbetas om i grunden för att tillförsäkra de asylsökande hållbara rättssäkerhetsgarantier. Regeringen bör även verka för att det förändrade mottagandedirektivet rivs upp och kräva att kommissionens ursprungliga förslag görs till föremål för förnyade diskussioner. Det omarbetade förslaget innebär bl.a. att det blir tillåtet att helt avstå från att tillämpa direktivet. Det krävs ett radikalt omarbetat och förbättrat innehåll när det gäller mottagandevillkoren för att de ska leva upp till FN:s konvention om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. bör även agera i EU för att unionens migrationssamarbete med länderna i och ska ske med och de mänskliga rättigheterna som grund. Länderna i pressas av EU att införa en hårdare politik för att bekämpa migration. Denna politik är baserad på den europeiska modellen med gränskontroller, kriminalisering, frihetsberövande och utvisning, vilket innebär att EU:s gränskontroll förläggs till tredjeländers sjöterritorier. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Synnerligen ömmande omständigheter, punkt 6 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 14. Begreppet synnerligen ömmande omständigheter i utlänningslagen har kommit att tolkas alltför restriktivt. Det finns därför ett behov av att ändra begreppet och att byta ut begreppet synnerligen ömmande omständigheter mot särskilt ömmande omständigheter. Begreppet bör gälla generellt och inte bara för barn, som regeringen föreslår. Att göra en lagändring bara för personer kommer bara att skapa en ny rättsosäkerhet med många krav på åldersbestämningar. Regeringen bör återkomma till med lagförslag i enlighet med vad som har anförts. Synnerligen ömmande omständigheter, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 7. Endast undantagsvis ska tillfälliga uppehållstillstånd kunna beviljas personer som inte fullt ut lever upp till krav men som av ytterst starka humanitära skäl ändå inte kan återvända till sitt hemland, ett närliggande område eller första asylland. Detta bör ge regeringen till känna. Uppehållstillstånd i andra fall, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) yrkande 35 och 2013/14:So249 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2013/14:Sf229 av i (M) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sf270 av och (båda S). En bortre gräns bör införas i asylprocessen så att den som inte har fått ett lagakraftvunnet avslagsbeslut ska beviljas uppehållstillstånd, om det inte finns särskilda skäl som talar emot det. Vidare bör kvinnor som medverkar i brottsutredningar om våldsbrott eller sexuella övergrepp beviljas tillfälligt uppehållstillstånd så länge förundersökningen eller domstolsprocessen pågår. Gömda kvinnor vågar annars inte anmäla förövaren. Regeringen bör återkomma till med lagförslag i enlighet med detta. Arbetskraftsinvandring, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 21, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 10–13, 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Sf333 av (S), 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 23–26, 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2013/14:Sf352 av m.fl. (S) och 2013/14:Sf368 av m.fl. (S) samt 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 22–26, 28 och 29, 2013/14:Sf10 av (SD) i denna del, 2013/14:Sf211 av Boriana (M), 2013/14:Sf240 av (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf251 av och (båda M), 2013/14:Sf257 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf282 av (C), 2013/14:Sf295 av (M), 2013/14:Sf296 av (M), 2013/14:Sf323 av (S), 2013/14:Sf324 av och (båda S), 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5, 2013/14:Sf328 av m.fl. (S), 2013/14:Sf329 av m.fl. (S), 2013/14:Sf336 av (C), 2013/14:Sf348 av (SD), 2013/14:Sf367 av m.fl. (S), 2013/14:Sf369 av m.fl. (S) och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 14. Arbetskraftsinvandring är en naturlig del av en globaliserad värld och fyller viktiga behov på arbetsmarknaden. ska vara ett öppet land som välkomnar människor från andra länder som väljer att komma hit för att arbeta. Arbetskraftsinvandring är således positivt men får inte användas för att utnyttja och exploatera människor. För en arbetsgivare som vill rekrytera personal från ett land utanför EU är det numera mycket enkelt. Det räcker att arbetstagaren skickar in en ansökan till och att uppgifter om lön och andra anställningsvillkor som utlovats lämnas av arbetsgivaren. När arbetstillståndet väl är beviljat kan arbetsgivaren avtala om helt andra löne- och anställningsvillkor. Oseriösa aktörer har satt i system att avtala om väsentligt sämre villkor än de som låg till grund för beslut. Om arbetstagaren klagar och förlorar anställningen väntar utvisning eftersom uppehållstillståndet är knutet till anställningen. Reglerna om arbetskraftsinvandring är konstruerade för svenska arbetsgivare men innehåller inga verktyg för att ska kunna försäkra sig om seriositeten bakom ett arbetserbjudande och att arbetsgivaren inte har t.ex. skatteskulder. bör därför få i uppdrag att följa upp ansökningar om arbetstillstånd och säkerställa att rätt avtal gäller och att inbetalda skatter och avgifter motsvarar den lön som arbetsgivaren uppgett. Vidare bör det ske en vandelsprövning av arbetsgivare som anställer migrerad arbetskraft. Den arbetsgivare som har skatteskulder eller har missbrukat systemet ska inte få tillstånd att ta hit arbetskraftsinvandrare. Dessutom bör det avtal som ligger till grund för beslut om arbetstillstånd göras rättsligt bindande som miniminivå, och sanktioner mot missbruk med beviljade arbetstillstånd måste vara kännbara. Slutligen bör det förslag som presenterats i slutbetänkandet Cirkulär migration och utveckling (SOU 2011:28) om att den som har haft uppehållstillstånd för arbete och forskarutbildning under fyra av ska få permanent uppehållstillstånd genomföras med det snaraste. Vad som anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Arbetskraftsinvandring, punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf10 av (SD) i denna del och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 21–26, 28 och 29, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 10–13, 2013/14:Sf211 av Boriana (M), 2013/14:Sf240 av (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf251 av och (båda M), 2013/14:Sf257 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf282 av (C), 2013/14:Sf295 av (M), 2013/14:Sf296 av (M), 2013/14:Sf323 av (S), 2013/14:Sf324 av och (båda S), 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) yrkandena 1–5, 2013/14:Sf328 av m.fl. (S), 2013/14:Sf329 av m.fl. (S), 2013/14:Sf333 av (S), 2013/14:Sf336 av (C), 2013/14:Sf348 av (SD), 2013/14:Sf352 av m.fl. (S), 2013/14:Sf367 av m.fl. (S), 2013/14:Sf368 av m.fl. (S), 2013/14:Sf369 av m.fl. (S), 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 23–26. En omfattande och generell arbetskraftsinvandring av det slag har löser inte problemen med pensionsavgångar och framtida välfärdsutmaningar. Dessutom leder denna fria arbetskraftsinvandring av lågutbildad arbetskraft till ett överutbud på arbetskraft som i sin tur leder till lönedumpning och omänskliga arbetsförhållanden. Däremot kan en behovsprövad invandring av högkvalificerad arbetskraft till yrken där det råder brist på arbetskraft vara en framkomlig väg. Vad som anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Arbetskraftsinvandring, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 21–26, 28 och 29, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 25 och 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 10, 12 och 13, 2013/14:Sf10 av (SD) i denna del, 2013/14:Sf211 av Boriana (M), 2013/14:Sf240 av (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf251 av och (båda M), 2013/14:Sf257 av i (M) yrkandena 1–3, 2013/14:Sf282 av (C), 2013/14:Sf295 av (M), 2013/14:Sf296 av (M), 2013/14:Sf323 av (S), 2013/14:Sf324 av och (båda S), 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) yrkandena 1–5, 2013/14:Sf328 av m.fl. (S), 2013/14:Sf329 av m.fl. (S), 2013/14:Sf333 av (S), 2013/14:Sf336 av (C), 2013/14:Sf348 av (SD), 2013/14:Sf352 av m.fl. (S), 2013/14:Sf367 av m.fl. (S), 2013/14:Sf368 av m.fl. (S), 2013/14:Sf369 av m.fl. (S), 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkandena 23, 24 och 26. Ett av huvudproblemen med dagens regler för arbetskraftsinvandring är att de löne- och anställningsvillkor som arbetsgivare skickar till i arbetstillståndsärenden inte är bindande. Eftersom arbetstillståndet är kopplat till en specifik arbetsgivare skapas ett utrymme för oseriösa arbetsgivare att utnyttja arbetskraftsinvandrare. En arbetstagare som erbjuds sämre lön än den som utlovats kan välja mellan att acceptera lönen eller att förlora anställningen och därmed utvisas. Regeringen bör därför återkomma med lagförslag om att arbetsgivare ska vara skyldiga att bifoga ett bindande anställningsavtal till ansökan om arbetstillstånd. Arbetsförmedlingen har fastställt riktlinjer där det i fråga om arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES anges att det inte får uppstå en koncentration till arbetsplatser där svårigheter att rekrytera kan hänga samman med t.ex. lönesättning. Dessa riktlinjer bör tillämpas även av . Det är inte bara arbetsvillkoren som behöver granskas innan arbetstillstånd beviljas. Som det är sker ingen kontroll av arbetsgivaren, varken före eller efter tillståndsgivningen. En vandelsprövning av den arbetsgivare som vill anställa utländska arbetstagare bör därför göras innan tillstånd ges. Den som beviljas tillstånd att komma hit för att arbeta ska enligt gällande regler vara garanterad en viss inkomst. Det finns dock skäl att vara ytterst restriktiv med arbetstillstånd i de fall anställningen inte avser heltidsarbete. Ju kortare arbetstid enligt anställningsavtalet, desto större risk att arbetsgivaren kräver obetald övertid eller betalar en del av lönen svart. Arbetstagare som träder fram och berättar om missförhållanden ska inte behöva riskera utvisning. Den som beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som har brutit mot anställningsavtalet bör få stanna i för att söka ny anställning så länge tillståndet varar. Förutom bättre regelverk, förhandskontroller och uppföljningar bör regeringen ta initiativ till ett utökat samarbete mellan berörda myndigheter och partsorganisationer på arbetsmarknaden för att bekämpa och beivra människohandel kopplad till arbetskraftsinvandring.