bet · H101TU9 · 2014-03-07 00:00:00 — Hastighetsbegränsningar vid förskolor och skolor är i allmänhet en fråga som hanteras på nivå, då varje kommun beslutar om hastigheten på sina gator och vägar. Hastigheten på en väg avgörs med hänsyn till trafiksäkerhet, tillgänglighet, trygghet miljö och hälsa, och det kan därför förekomma skillnader mellan olika kommuner. Att det finns skillnader mellan kommunerna kan vidare bero på att de som genomför hastighetsförändringar ser över dessa successivt, med hänsyn till planering för t.ex. bostadsområden, centrumförändringar och budget. Innan kommunerna beslutar om hastigheter för de en dialog med bl.a. . När det gäller statliga vägar som angränsar till kommunala vägar är det som ansvarar för dessa. beslut om hastighet på de statliga vägarna fattas efter en dialog med kommunerna och länsstyrelserna. Enligt är det vanligt att det vidtas olika typer av trafikdämpande åtgärder på det statliga vägnätet i närheten av förskolor och skolor och att detta ses som särskilt viktigt när det gäller vägar där hastighetsbegränsningen inte är . Om någon vill överklaga ett beslut om hastighetsbegränsning görs detta till Transportstyrelsen, som är den myndighet som prövar sådana ärenden. Enligt uppgift från Transportstyrelsen har myndigheten endast fått in enstaka överklaganden om lokala trafikföreskrifter om hastighetsbegränsning vid förskolor och skolor inom och utanför tättbebyggt område. Enligt Transportstyrelsen tar de vid prövning om hastighetsbegränsning om utanför tättbebyggt område, men till viss del även inom tättbebyggt område, hänsyn till flera faktorer. Till detta hör bl.a. otillfredsställande avgränsning mellan skolområde och väg samt omfattningen av trafikanter som inte känner till förhållandena på platsen. Något som också har betydelse vid prövningen och som det tas hänsyn till är förhållandet att barn går längs vägen eller måste korsa vägen till och från skolan i kombination med att skolan har verksamhet på båda sidor om vägen. Enligt Transportstyrelsen utgår myndigheten från nollvisionen när den tar ställning i överklagandeärenden om lokala trafikföreskrifter om utanför förskolor och skolor. Enligt regeringens redovisning i budgetpropositionen om barns möjligheter att använda transportsystemet är det efter genomförda hastighetsjusteringar ytterst få barn som behöver vistas vid buss- eller taxihållplatser på vägar med en hastighetsbegränsning eller högre. När det gäller resor för barn som åker särskild upphandlad skolskjuts kan utskottet konstatera att det finns regler om detta i förordningen (1970:340) om skolskjuts. Enligt förordningen ska färdvägar ordnas så att kraven på trafiksäkerhet tillgodoses. I varje kommun ska skolväsendet verka för att särskilt anordnade hållplatser för skolskjutsning utformas så att olyckor i möjligaste mån undviks. Styrelsen bestämmer efter samråd med den kommunala nämnd som ansvarar för trafikfrågor, polismyndigheten och väghållaren för varje skolskjuts färdväg och de platser där på- eller avstigning bör ske. Med utgångspunkt från att säkra och trygga hållplatser och gånganslutningar är viktiga av trafiksäkerhetsskäl har utarbetat en modell för bedömning av risk och otrygghet vid busshållplatser (publikation 2010:110). I modellen beaktas sådana viktiga faktorer som bl.a. trafikens hastighet, trafikflöde, sikt och belysning. Särskild hänsyn tas till barns problem i samband med vistelse på eller i nära anslutning till hållplats. Den framtagna modellen beaktar forskningsresultat, olycksstatistik samt människors behov och beteende. Modellen har också remissbehandlats hos Kommuner och Landsting (SKL). kommer att följa hur modellen används för att få underlag för att utvärdera modellens tillämpbarhet vid inventering, planering och genomförande av åtgärder. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att barns trafiksäkerhet är en viktig och ständigt aktuell fråga och att det därför är ett område som prioriteras högt inom trafiksäkerhetsområdet. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T351 (FP) yrkande 2 och 2013/14:T359 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrad skyltning och om utökad hastighetsövervakning samt kraftigt höjda bötesbelopp för trafikförseelser vid vägarbetsplatser. Detta med hänvisning till bl.a. att vid bedömningen av påföljder för hastighetsöverträdelser ställs detta i relation till omständigheterna på platsen och överträdelsens art. Jämför reservation 8 (S, MP, V). har pekat på att vägarbetare utsätts för ständiga risker vid arbeten på flerfiliga vägar. Alltför höga hastigheter och vårdslöshet från trafikanternas sida är en viktig orsak till detta. Enligt en rapport från om trafikolyckor vid vägarbeten inträffade minst 2 435 olyckor med personskador i anslutning till olika gatu- och vägarbeten –2011. Uppgifterna i rapporten bygger på vägtrafikolyckor som rapporterades in av polisen och av akutsjukvården i olycksdatabasen . Av dessa olyckor var 39 dödsolyckor, 412 olyckor med svårt skadade och övriga olyckor med lindrigt skadade. Av det totala antalet skadade var vägarbetare och av de omkomna var fyra vägarbetare. I rapporten anges att det inte framgår av olycksrapporterna om det varit något fel på vägarbetet, på skyltsättningen, monteringen av barriärer etc. m.fl. (S) pekar i motion 2011/12:T356 på att vägarbetare har en utsatt arbetssituation och att det enskilt största arbetsmiljöproblemet för denna yrkesgrupp är den höga hastigheten förbi vägarbetsplatserna. När det gäller trafikbrott vid vägarbeten visar mätningar som gjorts vid enskilda vägarbeten att var tredje trafikant brutit mot den gällande hastighetsbegränsningen. I motionen anges att möjligheten att införa utökad hastighetsövervakning vid utsatta vägarbetsplatser eller att införa kraftigt höjda bötesbelopp vid hastighetsöverträdelse vid vägarbetsplatser kan stävja fortkörning. (M) anför i motion 2013/14:T261 att de som arbetar på våra vägar är mycket utsatta för olycksrisker genom att trafikanterna kör för fort förbi arbetsplatsen. Motionären pekar på att det finns en uppenbar risk för att de nya skyltar med rekommenderad hastighetssänkning som förekommer kan förväxlas med skyltar om vägnummer samt att den rekommenderade hastighetssänkningen i stället borde vara tvingande. I motionen yrkas på att arbetsledaren vid vägarbeten bör få rätt att med tvingande verkan sänka hastigheten förbi arbetsplatsen genom att tillfälligt använda de vanliga runda gula skyltarna med röd ram i stället för dagens svarta skyltar med rekommenderad hastighetsbegränsning. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att vägarbetare ska kunna känna sig trygga på sin arbetsplats och att trafikanter ska vara trygga även när de passerar en vägarbetsplats. När det gäller hastighetsöverträdelser noterar utskottet att det är vanligt med hastighetsreduktioner förbi vägarbetsplatser som innebär att trafiken rekommenderas att sänka hastigheten till max . Det finns två typer av skyltar för rekommenderad hastighet. Dessa skyltar är antingen blå eller svarta och får användas som omställbar hastighet eller vid tillfälliga förhållanden. I annat fall kan som väghållare med tvingande hastighetsbegränsning gå in och göra en lokal föreskrift om sänkt hastighet. Detta regleras i 10 kap. 14 § trafikförordningen. I dessa fall läggs det in i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter (RDT) så att detta blir elektroniskt kungjort. Vanligtvis tillämpas detta vid längre och större vägarbeten. För att trygga att hastighetsnedsättningar respekteras i samband med vägarbeten noterar utskottet att polisen gör särskilda laserkontroller på utsatta vägarbetsplatser. För att ytterligare motverka höga hastigheter kan polisen också sätta upp flyttbara trafiksäkerhetskameror. I finns ca 1 100 trafiksäkerhetskameror. har genomfört en upphandling av nya trafiksäkerhetskameror. Genom den teknikutveckling som skett sedan föregående upphandling kommer bl.a. bilderna från de nya kamerorna att få en bättre kvalitet jämfört med tidigare. Enligt kommer detta att innebära att fler av dem som bryter mot hastighetsgränserna och blir fotograferade kommer att kunna identifieras. har i samråd med polisen beslutat om att bygga ut systemet med ytterligare 200 trafiksäkerhetskameror . När det gäller nivån på ordningsbot för hastighetsöverträdelser så är bötessystemet utformat så att bötesnivåerna är högre vid överträdelser på vägar med hastighetsbegränsningar om eller lägre jämfört med överträdelser på vägar med hastighetsbegränsningar om eller högre. När det gäller nivån på en ordningsbot för hastighetsöverträdelse är regelverket därmed utformat utifrån att böterna ska vara mer kännbara när trafikanterna inte anpassar sin hastighet vid t.ex. förskolor, skolor och vägarbetsplatser. När det gäller frågan om att införa särbestämmelser för dem som bryter mot hastighetsbestämmelserna vid vägarbetsplatser vill utskottet poängtera att detta är något som ses i relation till omständigheterna på platsen och överträdelsens art m.m. och att detta är något som vägs in i bedömningen av påföljd. Användandet av fordonsburna skyltar med rekommenderad högsta hastighet blev tillåtet med den nya vägmärkesförordning som trädde i kraft . Mobila omställbara vägmärken används för att ge en tydlig och korrekt utmärkning i samband med vägarbeten. Enligt är en erfarenhet av det landsomfattande försöket med variabla hastigheter att dynamiska skyltar uppfattas bättre av trafikanter än traditionell plåtutmärkning. Utskottet anser att det är positivt att arbetar på olika sätt med att utveckla metoder för att säkerheten ska vara hög vid vägarbeten. I detta ingår bl.a. ett forskningsprojekt där man har studerat effekterna av olika hastighetssänkande åtgärder vid vägarbetsplatser, bl.a. hastighetspåminnande skyltar som aktiveras av fordon som kommer in mot området med för hög hastighet. Resultaten visade att denna metod, liksom övriga testade metoder, gav en sänkt medelhastighet och minskade hastighetsspridningen både före, vid och efter arbetsplatsen. Enligt kan mobila omställbara vägmärken och skyltar antas ha samma effekt som motsvarande fasta. Utskottet vill även uppmärksamma att som en del i insatserna för att förbättra trafiksäkerheten kring vägarbeten också arbetar för att öka kunskapsöverföringen och informationen kring hastighetsnedsättande metoder förbi vägarbetsplatser. har t.ex. genomfört ett särskilt projekt i syfte att öka hastighetsefterlevnaden förbi vägarbetsplatser genom att samla olika metoder som dokumenteras och vidareförmedlas. Det insamlade materialet ska fungera som stöd och ge bred information vid framtagande och planering av trafikanordningsplaner samt arbetsmiljöplaner. Projektet har även syftat till att ge praktiskt stöd till arbetstagare och entreprenörer inför framtagandet av arbetsplatsens trafikanordningar. Detta stöd är också tänkt att leda till ökad kvalitet i förberedelse- och planeringsarbetet, bredd på metoder för olika situationer samt ökad riskmedvetenhet. Utskottet vill även peka på vikten av de inspektioner som gör vid vägarbeten och som syftar till att se till att säkerhetsreglerna följs. I detta arbete ingår att myndigheten genomför egna kontroller av skyltning vid vägarbeten. Det finns en grupp som jobbar med vägarbetskontroller och gör stickprov på bl.a. utmärkning av vägarbeten. Utifrån dessa inspektioner identifierar åtgärder som de ansvariga inom myndigheten ska vidta och som sedan respektive entreprenör i sin tur ska genomföra för att minska antalet anmärkningar och öka säkerheten för vägarbetarna. Avslutningsvis kan utskottet liksom tidigare konstatera att det inte i första hand är uppgift att detaljerat bestämma hur efterlevnaden av trafikregler kontrolleras och att det bl.a. hör till ansvar att fortlöpande vidta nödvändiga åtgärder och utvärdera dessa. Utskottet avstyrker med hänvisning till detta motionerna 2011/12:T356 (S) och 2013/14:T261 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. vägunderhåll, kvalitetskontroller av asfalt och om särskild skyltning för motorcyklister. Utskottet hänvisar bl.a. till beslut om ramar för den statliga transportinfrastrukturen för perioden –2025 och den uttalade inriktningen för planeringsperioden att beakta trafiksäkerhetsmålen i utvecklingen av transportområdet. Jämför reservation 9 (S). m.fl. (S) pekar i kommittémotion 2013/14:T511 på att det i förslaget till ny nationell plan föreslås nedskärningar i vägunderhållet på . Motionärerna vänder sig emot denna utveckling då ett försämrat vägunderhåll leder till ökad olycksrisk (yrkande 7). Motionärerna konstaterar vidare att asfalt kan bli hal vid varma temperaturer och att detta innebär stora risker för motorcyklister. Vidare framhålls att det är orimligt att entreprenörer inspekterar de arbeten man själv har utfört. Motionärerna påtalar att det krävs noggrannare kvalitetskontroller av den asfalt som används i för att undvika fler tragiska olyckor på grund av hal asfalt vid varma temperaturer (yrkande 8). I motionen anförs vidare att även om det finns tydliga regler för hur entreprenörer ska följa drift och underhåll av vägarna så följs inte alltid dessa. Bristande skyltning vid vägskador och vägarbeten kan innebära stora risker för motorcyklar. I andra länder i finns särskild skyltning för motorcyklister och enligt motionärerna kan detta vara värt att prova även i (yrkande 9). m.fl. (S) konstaterar i kommittémotion 2013/14:T517 att förbättringar av vägarnas beläggning framstår som alltmer angeläget för att höja trafiksäkerheten och att mycket tyder på att den svenska vägstandarden har försämrats . Motionärerna efterfrågar att en statlig kommission granskar de farligaste vägarna i och kommer med förslag på konkreta åtgärder för att höja säkerhetsstandarden på dessa vägar (yrkande 22). Utskottet vill inledningsvis påminna om att regeringen presenterade propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25). I propositionen anges regeringens utgångspunkter för den fortsatta utvecklingen av politiken på transportområdet och regeringen pekar där på att målen om trafiksäkerhet ska beaktas i utvecklingen av transportsystemet för perioden –2025. När det gäller ökad säkerhet i transportsystemet anges att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till nollvisionen, dvs. att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. Det framhålls också att det krävs fortsatta insatser på bred front för att öka trafiksäkerheten, framför allt för vägtrafiken. beslutade därefter om en ekonomisk ram på totalt för den statliga transportinfrastrukturen för perioden –2025 (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Utskottet påminner om att beslutet innebär att totalt kommer att satsas på drift och underhåll av statliga vägar . Regeringen kommer att besluta om en nationell plan för trafikinfrastrukturen 2014–2025. När det gäller hala beläggningar på väg kan utskottet konstatera att detta är något som kan medföra stora trafiksäkerhetsrisker och då särskilt vid resor med t.ex. motorcykel. När det gäller inspektioner av vägnätet vill utskottet hänvisa till att det i kontrakt Basunderhåll Väg finns angivna krav på hur ofta entreprenören ska inspektera vägnätet (t.ex. vägklass 1, inspektioner med jämn fördelning). I kontrakten finns dessutom inskrivet att vid kritiska situationer ska entreprenören utföra tätare inspektioner. Som exempel på sådana situationer nämns risk för hala och blödande beläggningar. Förutom den inspektion som ligger på entreprenören enligt kontraktet Basunderhåll Väg för det aktuella området så har den entreprenör som har utfört en beläggningsåtgärd också ett ansvar att kontrollera och åtgärda brister (exempelvis blödningar) i sitt objekt. Alla beläggningsarbeten köps med garanti och enligt finns det inget incitament för att underhållsentreprenörens inspektion skulle undanhålla uppgifter om friktionsproblem, då en formell besiktning av beläggningsarbeten utförs när alla kontraktsarbeten är avslutade och av en besiktningsman som har anlitat. Beläggningsarbeten ska kontrolleras innan skyltning av arbetsplatsen tas bort. Enligt är friktionsproblem som besiktningsanmärkning ytterst ovanlig. Frågan om hala vägbanor och vägunderhåll har även varit föremål för en interpellation i . I sitt svar pekade infrastrukturministern på att har det fulla ansvaret för att upphandla, kontraktera och följa upp alla de arbeten som behövs för att av sina anslag få ut största möjliga nytta av infrastrukturen för medborgare och näringsliv. Vidare framhölls att även har ett ansvar att såväl effektivisera sin egen verksamhet som att stimulera till ökad effektivitet och innovationsgrad inom anläggningsbranschen genom ett inslag av ökad användning av funktionsentreprenader. Enligt ministern innebär detta dock inte att entreprenörerna får experimentera fritt utan att det i kontraktshandlingarna ska finnas krav på dokumenterade kontroller och verifiering av vilka funktionskrav som ska uppfyllas. Vidare anfördes att det finns ett utökat inspektionskrav, t.ex. vid risk för s.k. blödande beläggning, som kan ge halka, eller vid tjällossning, som kan innebära större risker för hål i vägen. Beträffande frågan om särskild skyltning för motorcyklister vill utskottet peka på att det är regeringen som fastställer vägmärken och andra anordningar och att den nuvarande vägmärkesförordningen (2007:90) gäller . I samband med vägarbeten eller vägskador ska driftsentreprenörerna sätta upp skyltar så att de trafikanter som färdas på vägen varnas och kan anpassa färden med fordonet till rätt hastighet. Enligt förekommer stickprovsuppföljningar hos driftentreprenörerna för att säkerställa att de uppfyller sina åtaganden enligt kontrakten. Enligt uppgift från har myndigheten uppvaktats av företrädare för motorcykelorganisationerna när det gäller frågan om särskild skyltning för motorcyklister. Det har då framförts önskemål om att det ska sättas ut skyltar med information om bl.a. kurvor och lutningar. När det gäller särskild skyltning för motorcyklar gör utskottet samma ställningstagande som om att det ska finnas en allmän skyltning som gäller samtliga trafikanter och att det inte med självklarhet kan ses som väghållarens ansvar att sätta upp en särskild skyltning för en specifik motorburen trafikantgrupp. Utskottet vill även framhålla att utifrån den allmänna skyltningen har alla trafikanter en skyldighet att anpassa hastigheten och körsättet till de förutsättningar som råder så att fordonet kan framföras på ett trafiksäkert sätt. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T511 (S) yrkandena 7–9 och 2013/14:T517 (S) yrkande 22. Vägräcken och mötesseparerade vägar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om vägräcken och mötesseparering av vägar. Utskottet hänvisar bl.a. till de insatser som görs för att öka trafiksäkerheten genom utbyggnad av mötesfria vägar och de pågående försöken med underglidningsskydd på vägräcken. Utskottet välkomnar även arbete för att få fram bättre flödesdata när det gäller mc-trafiken. Jämför reservation 10 (S, SD). Mötesseparerade vägar är en av de trafiksäkerhetsåtgärder som har störst effekt när det gäller att reducera antalet dödade och allvarligt skadade. Så kallade två-plus-ett-vägar är ett sätt att åstadkomma mötesseparerade vägar till lägre kostnad. En fördel som har framhållits med två-plus-ett-vägar är att man sällan behöver bredda vägen vid etablering. Den största trafiksäkerhetseffekten har mötesseparering på vägar som har hastighetsbegränsningar som ligger . genomför uppföljningar av hur stor andel av trafiken som går på vägar med hastighetsbegränsning och som är mötesseparerad. m.fl. (S) pekar i kommittémotion 2013/14:T511 på att de mötesfria vägarna har inneburit stora trafiksäkerhetsfördelar i . känner många motorcyklister en oro över mitträckena. Utifrån detta anser motionärerna att hela trafikmiljön bör utformas även med motorcyklister i åtanke (yrkande 4). I motionen anförs vidare att en enkel men effektiv åtgärd är att särskilt se över trafikmiljön i ytterkurvor där motorcyklister är särskilt utsatta. Utifrån detta konstaterar motionärerna att de gärna ser att försöken med motorcykelsäkra räcken i ytterkurvor kommer upp på fler populära motorcykelvägar i (yrkande 5). I kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) konstateras att även om säkerhetsstandarden på vägarna har förbättrats sedan nollvisionen antogs finns det fortfarande väg kvar att mötesseparera enligt dåvarande planer . Motionärerna efterlyser mötesseparering genom två-plus-ett-vägar då detta är ett kostnadseffektivt sätt att förbättra trafiksäkerheten (yrkande 21). Utskottet välkomnar att olycksutvecklingen när det gäller mötesolyckor går i positiv riktning. Enligt preliminära uppgifter från Transportstyrelsen minskade antalet omkomna i mötesolyckor från 125 till 48 , vilket motsvarar en minskning om . En viktig förklaring till denna minskning är den kontinuerliga utbyggnaden av mötesfria vägar som också har fortsatt . Vid utgången av 2012 var andelen trafikarbete på vägar med hastighetsbegränsning som gick på mötesseparerade vägar . Detta beror till stor del på de omfattande ändringar som gjorts av hastighetsgränser , men även på den kontinuerliga mötesseparering som gjorts. Enligt preliminär statistik från fanns vid utgången av 2013 totalt mötesseparerad väg. Detta kan jämföras med 2003 då motsvarande sträcka var . Utskottet efterlyser ytterligare insatser för att minska olyckorna med motorcykel och vill därför framhålla att det är positivt att genomför ett demonstrationsprojekt som handlar om att testa underglidningsskydd på vägräcken, s.k. mc-vänliga räcken. Syftet med demonstrationsprojektet är att studera hur olika räcken med underglidningsskydd fungerar i praktiken. Skydd har installerats i på , i på , i på vid trafikplats samt på Colmis Proving Ground i . För att få erfarenhet om hur dessa konstruktioner fungerar ur ett underhållsperspektiv genomförs en flerårig utvärdering. vill bl.a. ha svar på hur skydden klarar snöröjning och hur de påverkar vattnets möjlighet att rinna av vägen. Underglidningsskydden monteras nära marknivån med endast en smal spalt mellan plåtens undersida och vägens stödremsa. De resultat som har kunnat se från testerna är att det redan efter en säsong har visat sig att skräp, växtlighet och grus tenderar att täppa igen spalten på många ställen. Dessutom kan räcket sjunka något efter avslutat montage. Följden blir att vattnet får svårare att rinna av vägbanan och att erosionsskador kan uppstå. Vad gäller snöröjningen är resultaten efter första vintersäsongen goda, underglidningsskydden har klarat vintern mycket bra, med undantag för installationen i . Uppföljningen av vägräcken med underglidningsskydd kommer att pågå fram för att ge mer kunskap och erfarenhet om hur konstruktionen fungerar. Till de insatser som utskottet särskilt vill framhålla hör arbete för att få fram bättre flödesdata när det gäller mc-trafiken. Detta eftersom man anser att det är viktigt att veta var det finns mycket mc-trafik för att kunna avgöra var det är relevant med särskilda insatser för mc-trafiken. Enligt har mc-trafiken till inte ingått i basutbudet av trafikdata. I ett särskilt projekt har rekonstruerat mc-trafikflödet på delar av vägnätet (av det statliga vägnätet). Det dröjer ännu innan hela vägnätet har flödesdata för mc-trafiken, ungefär av vägnätet tillkommer . har tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) tagit fram nya regler för vägars och gators utformning (VGU). De nya reglerna kom 2012. För kommunerna är VGU ett frivilligt och rådgivande dokument medan de är obligatoriska att använda inom . I den aktuella versionen av VGU är reglerna grupperade i Övergripande krav, Krav och Råd, och när det gäller motorcyklisternas särskilda behov och förutsättningar har detta förtydligats.