bet · H101KU43 · 2014-06-09 00:00:00 — 2013/14:KU43 Verksamhetsredogörelser för nämnder I detta betänkande behandlas redogörelse /14:VPN1 Verksamhetsredogörelse Valprövningsnämnden , redogörelse /14:ÖN1 Verksamhetsredogörelse överklagandenämnd , redogörelse /14:RAR1 Verksamhetsredogörelse arvodesnämnd 2013, redogörelse /14:SN1 Verksamhetsredogörelse Statsrådsarvodesnämnden , redogörelse /14:NL1 Verksamhetsredogörelse Nämnden för lön till ombudsmän och riksrevisorerna 2013, redogörelse /14:PN1 Verksamhetsredogörelse Partibidragsnämnden och redogörelse /14:RAN1 Verksamhetsredogörelse ansvarsnämnd 2013. Utskottet föreslår att lägger redogörelserna till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelserna /14:NL1, 2013/14:PN1, 2013/14:RAN1, 2013/14:SN1, 2013/14:VPN1, 2013/14:ÖN1 och 2013/14:RAR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), Skånberg (KD), (SD), (V), (M), (S) och Montaser Eneim (M). Ärendet och dess beredning nämnder har i enlighet med gällande regelverk överlämnat sina redogörelser för till . Inga motioner har väckts med anledning av redogörelserna. trädde nya lagar med instruktioner för nämndmyndigheter i kraft (se vidare framst. 2012/13:RS1, bet. 2012/13:KU9 och rskr. 2012/13:62–66 samt framst. 2012/13:RS3, bet. 2012/13:KU24 och rskr. 2012/13:217–220). Enligt de nya bestämmelserna ska varje nämndmyndighet lämna en verksamhetsredogörelse till . Skyldigheten för nämndmyndigheterna att lämna en sådan redogörelse tillämpas för . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelserna till handlingarna. fick i uppdrag av riksdagsstyrelsen att se över regleringen av nämnder. beslutade om direktiv för en fortsatt utredning av regleringen av nämnder. Enligt direktiven skulle arbetet inriktas på att varje nämnd skulle ges en instruktion som var anpassad efter nämndens uppdrag och verksamhet som bestämmelserna i den mån det var möjligt skulle ges en enhetlig utformning. föreslog riksdagsstyrelsen, mot bakgrund av utredarens förslag, delvis ett nytt regelverk för de tre löne- och arvodessättande nämnderna (, till ombudsmän och riksrevisorerna och ), och (framst. 2012/13:RS1). Riksdagsstyrelsen föreslog bl.a. att nämndmyndigheterna ska lämna en redogörelse för sin verksamhet till . föreslog riksdagsstyrelsen att det skulle införas en motsvarande bestämmelse i förslaget till delvis nytt regelverk för (framst. 2012/13:RS3), och en liknande bestämmelse finns för . Lagar med instruktioner för en rad nämndmyndigheter under m.m. trädde i kraft , och trädde även en lag med instruktion för i kraft (se vidare bet. 2012/13:KU9, rskr. 2012/13:62–66 respektive bet. 2012/13:KU24, rskr. 2012/13:217–220). Skyldigheten för nämndmyndigheterna att lämna en verksamhetsredogörelse till tillämpas för . Bestämmelser kring verksamhetsredogörelser för nämnder Enligt gällande bestämmelser i instruktionen för respektive nämnd ska nämndmyndigheterna lämna en redogörelse för sin verksamhet till . I riksdagsstyrelsens framställningar (2012/13:RS1, se även 2012/13:RS3) framgår övervägandena bakom förslaget om en årlig verksamhetsredogörelse. Där konstateras att det i årsredovisning funnits uppgifter om antal sammanträden, antal ledamöter samt kostnaden för verksamheten för respektive nämndmyndighet. Lämpligheten i denna ordning ifrågasätts dock eftersom inte har något rättsligt ansvar för verksamheten i nämnderna. Mot bakgrund av att nämnderna finansieras med allmänna medel betonas att det finns ett berättigat krav på någon form av resultatredovisning. Därtill framhålls att några av nämnderna bedriver en verksamhet som åtminstone ibland är föremål för allmänhetens och mediernas intresse och att det för dessa nämnder därmed finns ett tydligt allmänintresse av information om verksamheten. Egna verksamhetsberättelser sägs även kunna tydliggöra att nämnderna är självständiga myndigheter. framgår att de detaljerade bestämmelserna som gäller för , ombudsmän och inte bör tillämpas på nämnderna eftersom det skulle innebära en alltför stor administrativ påfrestning för dem. En sådan ordning anses heller inte vara sakligt motiverad. I stället bör nämnder lämna en årlig verksamhetsredogörelse liknande den som redan gäller för . När det gäller innehållet i verksamhetsredogörelsen ställer bestämmelsen inte upp några särskilda krav. Enligt förarbetena bör dock en verksamhetsredogörelse innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. I detta sammanhang kan även nämnas att det i de nya bestämmelserna när det gäller verksamhetsansvar fastslås att varje nämndmyndighet ansvarar för verksamheten om inte annat följer av bestämmelser i lag. Nämnderna ska vidare se till att verksamheten bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att resultatet redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel. I följande avsnitt återges kortfattat innehållet i verksamhetsredogörelserna . Då det är första gången nämnder lämnar in en verksamhetsredogörelse beskrivs utöver innehållet även formen för redogörelserna. I samtliga redogörelser återfinns nämndernas personsammansättning , och detta omnämns därför inte särskilt nedan. Verksamhetsredogörelsen från består av två avsnitt: Nämndens sammansättning och Nämndens verksamhet . Av redogörelsen framgår att nämnden har handlagt två överklaganden samt att dessa har avvisats med hänvisning till att de överklagade besluten inte var sådana beslut som kan prövas av nämnden. Beslut i de båda ärendena fattades av nämndens ordförande, med stöd av nämndens arbetsordning. Vidare framgår att nämnden inte har haft något sammanträde . Verksamhetsredogörelsen från består av följande sju avsnitt: Inledning, Sammansättning, Sammanträden, Beslut om arvoden till statsråd, om avgångsersättning, Kostnader samt Övrigt. I det inledande avsnittet beskrivs kortfattat nämndens roll samt vilka lagar som styr nämndens verksamhet. Vidare framgår att nämnden har antagit en arbetsordning. Utöver en uppräkning av vilka personer som nämnden består av framgår i avsnittet Sammansättning hur nämndens arvode bestäms. I redogörelsen framgår vidare att nämnden har haft sex sammanträden . När det gäller beslut om arvoden till statsråd framgår utöver aktuella bestämmelser hur nämndens beslut om arvoden bereds. Nämnden anför att den strävar efter att anpassa statsrådens arvoden till en rimlig och allmänt godtagbar nivå. Nämnden har beslutat att arvode fr.o.m. ska betalas ut till statsministern med och med till vart och ett av övriga statsråd. Även när det gäller beslut om avgångsersättning framgår av redogörelsen vilka bestämmelser som gäller. Därtill framgår att två statsråd lämnat sina uppdrag som statsråd och att nämnden har beviljat deras ansökningar om avgångsersättning. Av verksamhetsredogörelsen framgår vidare att nämndens kostnader uppgick till . Slutligen framgår under rubriken nämnden har: besvarat en remiss, beslutat om en arbetsordning, samrått med kanslichef och chefen för statlig arbetsgivarpolitik vid i frågan om framtida reglering av statsråds avgångsersättning, ingått en överenskommelse med om kanslistöd samt besvarat fyra brev med förfrågningar från allmänheten. verksamhetsredogörelse består av följande nio avsnitt: Personsammansättning enligt val , , Sammanträden, Ny arbetsordning, Remissutlåtanden, Överklaganden, Granskning av bevis, Riksdagsförvaltningens kanslistöd till samt Resultaträkning. Därutöver finns en kort inledning och i en bilaga lämnar av att verksamhetsredogörelsen är den första i sitt slag en beskrivning av bakgrunden till inrättandet av nämnden, organisation, tjänstgöringsperioder och beslutsordning. Av redogörelsen framgår bl.a. att nämnden har haft två sammanträden samt att nämnden vid ett av dessa sammanträden fattade beslut om en ny arbetsordning som gäller fr.o.m. . Dessutom framgår vad en sådan arbetsordning enligt lag ska omfatta. Av redogörelsen framgår vidare att nämnden lämnat två remissutlåtanden. har nämnden också granskat åtta bevis för nya ledamöter eller ersättare för ledamöter. I samtliga fall har nämnden funnit att de blivit utfärdade i enlighet med gällande bestämmelser. Vidare framgår att nämnden tagit upp och diskuterat vilket kanslistöd nämnden är i behov av. Nämnden anför att den kommer att träffa en skriftlig överenskommelse med förvaltningen . I detta sammanhang återges även gällande bestämmelser kring Riksdagsförvaltningens kanslistöd till nämnden. Slutligen innehåller redogörelsen en resultaträkning över verksamhetens kostnader samt 2012. Kostnaderna var , vilket var en minskning med i jämförelse med 2012. Redogörelsen från består av följande sju avsnitt: Inledning, Sammansättning, Sammanträden, Beslut om ledamotsarvode, Tillsynsverksamheten rörande inkomstgarantier, Kostnader och Övrigt. I en bilaga finns även en redovisning av hur ledamotsarvodet utvecklats . Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter samt vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Vidare framgår att nämnden har sammanträtt fyra gånger , varav en gång per capsulam (dvs. utan att styrelsen varit samlad). Vad gäller beslut om ledamotsarvodet återfinns en beskrivning om bakgrund till samt beredning av nämndens beslut i arvodesfrågan. Här framgår även att nämnden beslutat om nytt arvode för ledamöter fr.o.m. om . Detta innebär en höjning med , vilket motsvarar . Det finns även information om vilket anslag i statsbudgeten som ledamotsarvodet betalas från. När det gäller nämndens tillsyn över inkomstgarantier beskrivs vilka gällande bestämmelser som styr nämndens beslut på detta område och huvuddragen i nämndens tillsynsverksamhet samt tillsynen . Här framgår bl.a. att nämnden fattat beslut om att inleda totalt 13 tillsynsärenden. Samtliga ärenden skrevs av sedan ytterligare utredning visat att det av olika skäl inte fanns någon grund för jämkning. Av redogörelsen framgår vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till . Slutligen redovisas under rubriken nämnden har besvarat två remisser från och mottagit sju brev från allmänheten. till ombudsmän och riksrevisorerna Redogörelsen från till ombudsmän och riksrevisorerna består av följande sex avsnitt: Bakgrund, Sammansättning, Sammanträden, Beslut om löner och anställningsförmåner, Kostnader och Övrigt. Av redogörelsen framgår bl.a. nämndens uppgifter samt vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet. Här framgår även att nämnden har antagit en arbetsordning. Vidare framgår att arvoden till nämndens ledamöter har fastställts av och att arvodet för sekreteraren har fastställts av nämnden. Därtill framgår att nämnden har haft tre sammanträden , varav ett i form av ett telefonmöte. När det gäller beslut om löner och anställningsförmåner framgår att nämnden reviderar lönerna till justitieombudsmännen och riksrevisorerna . Här finns vidare en beskrivning av hur revisionen bereds (vilka uppgifter som inhämtas) och slutligen framgår årets beslut. Årets beslut innebär att riksrevisorerna har en månadslön på och riksrevisorn med administrativt ansvar , och är månadslönen för justitieombudsmännen och för chefsJO . Detta innebär en höjning med i jämförelse med föregående år. I redogörelsen framgår vidare att kostnaderna för nämndens verksamhet uppgick till . Detta är en ökning med i jämförelse med föregående år. Slutligen framgår under rubriken nämnden tagit beslut om en arbetsordning och träffat ett avtal med om kanslistödet till nämndens verksamhet. verksamhetsredogörelse består av följande sex avsnitt: Nämndens uppgifter, Nämndens organisation, Riksdagsförvaltningens kanslistöd till , Sammanträden, Beslut om stöd och Remissyttranden. Därtill återfinns Arbetsordning för som en bilaga till redogörelsen. Av redogörelsen framgår nämndens uppgifter, vilka bestämmelser som styr nämndens verksamhet och vilken sammansättning nämnden ska ha samt hur ledamöterna och sekreteraren utses. Vad gäller Riksdagsförvaltningens kanslistöd till framgår utöver gällande bestämmelser att nämnden har diskuterat vilket kanslistöd nämnden är i behov av samt att nämnden ska träffa en skriftlig överenskommelse med . När det gäller beslut om stöd framgår att nämnden beviljade stöd till samtliga riksdagspartiers kvinnoorganisationer med totalt och till samtliga riksdagspartier med totalt för tiden till . Därtill framgår att det inkom en framställan från om ändring av nämndens beslut om stöd och att nämnden beslutade att inte ändra sitt beslut. Enligt redogörelsen beviljades stöd med ett lägre belopp än vad som hade angetts i ansökan. Avvikelsen uppges bero på hur de relevanta uträkningstalen avrundades. Vidare framgår att nämnden har haft tre sammanträden och lämnat ett remissutlåtande. ansvarsnämnds verksamhetsredogörelse består av två avsnitt: dels uppgifter, sammansättning och organisation, dels Verksamheten . I redogörelsen beskrivs bl.a. nämndens uppgifter och organisation, och de bestämmelser som styr nämndens verksamhet nämns. Av redogörelsen framgår att nämnden inte har någon anställd personal samt att genom personal och lokaler bistår nämnden i dess verksamhet. Vidare framgår att samtliga akter har överlämnats till arkiv . Vad gäller verksamheten framgår att nämnden har hållit ett möte tillsammans med om det administrativa samarbetet, kanslistöd m.m. mellan nämnden och förvaltningen. I detta avsnitt framgår även att nämnden i praktiken inte har haft någon verksamhet . nämndmyndigheter har enligt gällande bestämmelser lämnat in sina verksamhetsredogörelser till . Som framgår i det föregående ställer bestämmelsen om skyldigheten att lämna in en verksamhetsredogörelse inte upp några särskilda krav om vad en sådan ska innehålla. Enligt förarbetena bör dock redogörelsen innehålla uppgifter om nämndens arbetsuppgifter, ledamöter, hur verksamheten bedrivs och de övriga upplysningar som behövs för att ge en rättvisande bild av verksamheten. Verksamheten i nämndmyndigheter är olika och av detta faller det sig enligt utskottets mening naturligt att även verksamhetsredogörelserna skiljer sig något åt. Vidare är nämnderna små och har begränsade personalresurser till sitt förfogande på sina respektive kanslier. Innehållet i redogörelserna bör därför även sättas i relation till den administrativa börda som det medför för nämnden att ta fram och sammanställa innehållet. En viktig utgångspunkt är enligt utskottet att redogörelserna, i enlighet med vad som uttrycks i förarbetena, ger en rättvisande bild av verksamheten. Utskottet konstaterar att samtliga redogörelser innehåller uppgifter om ledamöter, beskrivningar av hur verksamheten bedrivs och beslut som fattats under det aktuella verksamhetsåret. Vad gäller nämndens uppgifter framgår dessa för samtliga nämnder med undantag för . Vad gäller redogörelse noterar utskottet att bidragens storlek endast redovisas som totalsummor, trots att uppgifter om partibidragens storlek fördelat per kvinnoorganisation samt per politiskt parti redovisas på webbplats i två pressmeddelanden (daterade respektive ). Mot bakgrund av att prövning av frågor om statligt partistöd utgör den centrala delen av nämndens verksamhet och med tanke på att de bedöms vara av sådant offentligt intresse att de publicerats i pressmeddelanden anser utskottet att det kan övervägas om dessa uppgifter även bör presenteras. Med detta föreslår utskottet att lägger redogörelserna till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /14:VPN1 Verksamhetsredogörelse Valprövningsnämnden . Redogörelse /14:ÖN1 Verksamhetsredogörelse överklagandenämnd . Redogörelse /14:RAR1 Verksamhetsredogörelse arvodesnämnd 2013. Redogörelse /14:SN1 Verksamhetsredogörelse Statsrådsarvodesnämnden . Redogörelse /14:NL1 Verksamhetsredogörelse Nämnden för lön till ombudsmän och riksrevisorerna 2013. Redogörelse /14:PN1 Verksamhetsredogörelse Partibidragsnämnden . Redogörelse /14:RAN1 Verksamhetsredogörelse ansvarsnämnd 2013.