bet · H101MJU26 · 2014-06-11 00:00:00 — 2013/14:MJ317 av (M), 2013/14:MJ386 av (M), 2013/14:MJ411 av de (M), 2013/14:MJ439 av m.fl. (M) yrkande 2, 2013/14:MJ459 av (M), 2013/14:MJ476 av och (båda C) och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 70. Allmänhetens intresse av tillgång till stränder för friluftsändamål är av naturliga skäl större i områden där många bor och vistas, som kring våra större kuststäder, och inte minst i skärgårdar med högt besöks- och exploateringstryck. Av hänsyn till friluftslivet finns därför anledning till ett differentierat strandskydd, som ger ett starkare skydd av de stränder som ännu är obebyggda i annars hårt exploaterade områden. Vi har förståelse för synpunkten att strandskyddsreglerna inte får vara så stelbenta att alla sjöar och vattendrag anses som omistliga. Det är inte rimligt att ett människoskapat dike som bara är vattenfyllt delar av året ska ha samma skydd som en permanent bäck med höga natur- eller friluftsvärden. Av denna anledning har vi föreslagit att det ska bli svårare att bevilja dispenser i områden med höga naturvärden och högt exploateringstryck, genom att det i de områden som preciseras i 4 kap. 2–4 §§ bör krävas synnerliga skäl för att beviljas dispens (se mot. 2013/14:MJ507). finns möjlighet för att i det enskilda fallet upphäva strandskyddet i ett område som uppenbart saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. I den mån detta inte har varit tillräckligt för att möjliggöra bebyggelse i anslutning till exempelvis vattenförande diken har vi inga invändningar om regeringen återkommer med ett mer begränsat förslag för att avgränsa och förtydliga när det generella strandskyddet ska gälla. Föreliggande förslag öppnar dock för alldeles för omfattande upphävanden av det generella strandskyddet. Med tanke på den stora mängd dispenser från strandskyddet som beviljas i högexploaterade områden menar vi att det vore befogat med en tydlig begräsning till områden med lågt exploateringstryck. Vi är öppna för en mer begränsad lättnad i strandskyddsbestämmelserna enligt ovanstående resonemang. Detta bör ges regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:214 Strandskydd vid små sjöar och vattendrag: antar regeringens förslag till lag om ändring i . antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) 2013/14:MJ20 av m.fl. (V): avslår proposition 2013/14:214 Strandskydd vid små sjöar och vattendrag. 2013/14:MJ28 av m.fl. (MP): avslår regeringens förslag till riksdagsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lättnader i strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:MJ209 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett ökat kommunalt inflytande över strandskyddsdispenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett tydliggörande av kommunernas möjligheter att anpassa tillämpningen av 100-metersregeln för bebyggelse vid vattenlinjen. 2013/14:MJ227 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att göra till försöksregion för att minska strandskyddet ytterligare för byggnationer. 2013/14:MJ252 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för ett mer flexibelt strandskydd. 2013/14:MJ317 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskydd. 2013/14:MJ330 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strandskyddet. 2013/14:MJ386 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om variabelt strandskydd. 2013/14:MJ411 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att bättre infoga proportionalitetsprincipens tillämpning i fråga om strandskyddet. 2013/14:MJ439 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där de tre inte undantas från lättnaderna i strandskyddet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en fortsatt reformering av strandskyddet där den gällande regeln om byggförbud närmare än från strandkanten bör kunna frångås i större utsträckning än vad som är möjligt enligt nuvarande lagstiftning. 2013/14:MJ453 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förbättrande tillämpning av strandskyddslagstiftningen. 2013/14:MJ458 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över regelverket kring strandskyddet. 2013/14:MJ459 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att låta fastigheter som redan omfattas av dispens från strandskyddet få byggas ut enligt gällande byggregler utan att dispensen från strandskyddet omprövas. 2013/14:MJ473 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheterna att ändra gällande strandskyddsregler i . 2013/14:MJ476 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att översynen av strandskyddsreglerna leder till en bättre tillämpning för att förbättra möjligheterna för strandnära boende i glesa områden. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med justeringar av strandskyddet som säkrar den biologiska mångfalden och ökar tillgången till stränderna för friluftslivet i hårt exploaterade områden. 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kräva synnerliga skäl för dispens i de områden som preciseras i 4 kap. 2–4 §§ . Det vi ska diskutera - strandskyddet - handlar om en uppluckring av detta skydd. Innan vi börjar luckra upp det kanske vi ska fråga oss vad vi har strandskyddet till över huvud taget.Till att börja med kom strandskyddet till som en del av allemansrätten - för att säkra tillgången till stränder inte bara för människor som har råd att själva bygga och bo vid stranden utan också för andra människor. Sedan kom den biologiska mångfalden till som ytterligare ett skäl för att värna våra strandmiljöer. har också medvetenheten om att klimatförändringarna kommit att innebära risker för bebyggelser i strandnära lägen tillkommit som ett ytterligare argument, även om det inte har satt några spår i själva lagstiftningen.Allmänhetens intresse av tillgång till stränder för friluftsändamål är av naturliga skäl större där det finns mycket allmänhet, alltså där människor bor och vistas. Det gäller våra storstadsregioner men också i skärgårdar, till exempel. Därför kan man, om man bara utgår från friluftsintresset, tycka att det är rimligt att ha en viss differentiering av strandskyddet mellan högexploaterade och lågexploaterade områden. Av den anledningen har vi från föreslagit att det ska bli svårare att bevilja dispenser för strandskyddet i högexploaterade områden.Även om det finns delar av som har gott om stränder i förhållande till friluftsintresset behöver det dock inte innebära att det är oproblematiskt, om man ser till andra syften som biologiskt mångfald, att luckra upp strandskyddet i dessa områden. Även strandmiljöer som inte är viktiga för friluftsintresset kan ha höga biologiska värden. Stränder är helt enkelt viktiga för den biologiska mångfalden. Nästan en tredjedel av alla djur- och växtarter i landet som har rödlistats som hotade eller missgynnade är knutna till strand- eller vattenmiljöer.Den begränsning till mindre sjöar och vattendrag som regeringen nu föreslår är inte heller oproblematisk. Även små sjöar och vattendrag kan ha höga naturvärden som riskeras av bebyggelse. Det kan handla om gölgrodor i , smålom i norrländska tjärnar och gölar, salamandrar och dvärgnäckros - bara för att ta några exempel på arter som trivs i små vattensamlingar.Å andra sidan kan jag ha förståelse för synpunkten att vi inte kan ha en sådan trubbig strandskyddsreglering att exakt varenda sjö och vattendrag betraktas som omistlig. Det är inte rimligt att ett människoskapat dike som kanske inte ens har vatten i sig betraktas som så viktigt att man inte ens kan bygga i närheten. Men finns möjlighet för att i det enskilda fallet upphäva strandskyddet i ett område som uppenbart saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Om man gör bedömningen att det inte har varit tillräckligt för att möjliggöra bebyggelse till exempel vid sådana här vattenförande diken har jag inga problem med att man vill återkomma med förslag för att ta hand om just den problematiken.Det förslag som vi nu har att diskutera öppnar dock upp för en större uppluckring än så. Visserligen kommer inte det stora dråpslaget riktigt . Regeringen har sagt att man helt vill upphäva det generella strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, och det gör man inte i detta ärende. Det ska komma sedan. Däremot gör man det lättare för att upphäva strandskyddet vid sjöar och vattendrag om de är små. Detta definierar regeringen som mindre än ett hektar respektive . Det motsvarar två tredjedelar av Sveriges sjöar och av stränderna utmed vattendrag.Förslaget är inte heller begränsat till lågexploaterade områden, utan regeringen argumenterar för att begränsningen i praktiken kommer att innebära att det bara blir högexploaterade områden som kommer i fråga. Men med tanke på att det trots ambitioner om motsatsen ges ca 700-800 dispenser och upphävanden i storstadsområden vore det befogat med en tydlig begräsning till områden med lågt exploateringstryck.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1. Om regeringen sedan vill återkomma med ett lite mer begränsat förslag för de smådiken som vi har diskuterat är jag beredd att lyssna då. Strandskyddet gäller vid hav, insjöar och vattendrag i hela . Dess syfte är att långsiktigt trygga förutsättningarna för den allmänrättsliga tillgången till strandområden och att bevara goda livsvillkor för djur- och växtliv. anser att dessa syften fortsatt måste värnas. Ändringarna i strandskyddet innebar ökade möjligheter för kommunerna att satsa på landsbygdsutveckling i strandnära lägen, så kallade LIS-områden. stod bakom att glesbefolkade områden med god tillgång till obebyggda stränder skulle kunna få fler dispenser utan att strandskyddets syften äventyrades. Vi menar att införandet av dessa områden skapade sådana möjligheter.I propositionen motiverar regeringen nu de ändringar vi debatterar med att man strävar efter en mer hållbar utformning av strandskyddet genom att göra det enklare att bygga i strandnära lägen i glesbefolkade områden. Vi har svårt att se var det hållbara finns i regeringens inriktning och förslag och vill påminna om att det generella strandskyddets syfte även är att vara förebyggande och framåtsyftande. Med andra ord handlar det om att genom strandskyddet säkerställa även framtida behov för både allmänhetens tillgänglighet och växters och djurarters fortlevnad. Många remissinstanser har lyft fram de små vattendragens betydelse för den biologiska mångfalden. Då i stort sett varje vattendrag är betydelsefullt för den biologiska mångfalden och definitionerna i förslaget av mindre sjöar och vattendrag inte är helt tydliga är konsekvenserna av propositionen också svåra att överblicka. De små vattendragen är, som vi har hört tidigare, de mest artrika, och naturmiljön har betydelse som spridningskorridorer och tillflyktsorter för olika arter. Vi menar också att en analys av hur förslaget tryggar allmänrättslig tillgång till strandområden saknas.Enligt är av våra djur och växter så starkt hotade att de riskerar att dö ut i . Och i strand- och vattenmiljöer finns upp emot en tredjedel av de arter som löper risk att försvinna i , enligt Artdatabankens så kallade rödlista. De mindre vattendragen är också viktiga lek- och uppväxtområden för fisk.Av framgår att det inom strandskyddsområde inte får vidtas åtgärder som väsentligen förändrar livsvillkoren för djur- eller växtarter. I förarbetena till står det uttryckligen att även storleksmässigt obetydliga bäckar och tjärnar ofta har stor betydelse för den biologiska mångfalden. Vidare står det att strandskyddet ska ses i just ett långsiktigt perspektiv; områden som inte har några speciella naturvärden eller värden för friluftslivet kan med tiden utveckla höga värden. Dessutom bör försiktighetsprincipen tillämpas eftersom en ordentlig konsekvensanalys saknas. Då utarmningen av biologisk mångfald i med nödvändighet måste brytas för att vi ska nå internationella åtaganden och våra miljömål är propositionen enligt inte förenlig med en sådan inriktning. Förslaget motverkar också en utveckling för stärkt bevarande av ekosystemtjänster och högre naturvärden.Mot den bakgrunden, herr talman, anser jag att propositionen bör avslås och yrkar härmed bifall till reservation nr 1. Förslaget som debatteras här ska enligt regeringen syfta till att öka förståelsen och acceptansen för strandskyddet. Det ska förbättra möjligheterna till bebyggelse och andra åtgärder i strandnära områden som angränsar till små sjöar och vattendrag.Syftet, att det ska öka förståelsen och acceptansen, är bra. Men många ser med stor oro på att både den långsiktiga tanken och helhetssynen bakom vårt unika strandskydd kan gå förlorade med den här urholkningen. De anser att behöver säkra att det svenska strandskyddet, i linje med , i praktiken skyddar den biologiska mångfalden och naturens möjlighet att leverera de ekosystemtjänster vi är beroende av vid små sjöar och vattendrag. Över 200 000 små sjöar och tusentals mil vattendrag är berörda.Regeringens utgångspunkt i förslaget är att ett fortsatt generellt strandskydd i hela landet ska gälla men att ska få möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Förslaget innebär att det blir lättare att upphäva strandskyddet i denna typ av områden än vad som krävs för upphävande i andra strandskyddsområden. Där är kravet att det ska vara uppenbart att området helt saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Den här ändringen måste, som mina företrädare i talarstolen har sagt, ses i skenet av övriga ändringar som regeringen har genomfört under sina år vid makten.Herr talman! ändrades strandskyddsreglerna för att ge ett ökat lokalt och regionalt inflytande över strandskyddet. Bland annat ändrades ansvaret för prövningen av dispenser på så sätt att kommunerna som huvudregel övertog ansvaret för prövningen från länsstyrelserna. Enligt regeringen skulle förändringen leda till en åtstramning i de hårt exploaterade områdena och lättnader i de områden där trycket på dispenser från strandskyddet inte var särskilt hårt, exempelvis i de norra delarna av . De signaler som vi politiker får är att regeringens syften med de tidigare ändringarna inte verkar ha fått något genomslag. Det verkar varken ha blivit lättare att göra undantag i de områden som avsågs eller ha blivit åtstramningar i de delar av där det var ett hårt tryck på dispenser från strandskyddet.När den förra förändringen genomfördes ville vi socialdemokrater - för att signalera att ville göra en åtskillnad vad gällde dispenser - vara mer restriktiva för områden med riksintressen, vilket i princip omfattade kuststräckan från till . Här skulle det fortfarande vara länsstyrelserna som gav dispenser. På övriga områden skulle kommunerna få rätten till dispensgivning.Det förslag som ligger på bordet föreslår att ska få möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag om det område som upphävandet avser har liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Vi socialdemokrater tycker att det förslaget är bra.Det har varit många samtal med personer som med all rätt har tyckt att nuvarande regel haft liten eller ingen betydelse för att skydda den biologiska mångfalden eller för att ge allmänheten tillträde till ett visst område. I förslaget till ändringar som ligger på bordet har regeringen föreslagit att ska få möjlighet att upphäva det strandskyddet. Vi tillstyrker förslaget.Vi hade helst velat se att detta beslut hade kopplats ihop med tidigare ställningstagande och återfört dispensmöjligheterna från kommunerna till länsstyrelserna för de områden där det finns riksintressen. Rimligtvis är det så att länsstyrelserna står för den biologiska kompetensen och kan göra rätt avvägning. Denna kompetens finns inte i alla kommuner. Vi ska nu debattera ett betänkande om strandskydd utifrån regeringens proposition om strandskydd vid små sjöar och vattendrag. Strandskyddet berör och engagerar många, och det är bra. Man kan också ha flera olika infallsvinklar när det gäller strandskyddet. Vi ska självklart vara rädda om vårt landskap så att det inte överexploateras och tillgången till våra stränder hindras. Att allmänheten har tillgång till våra stränder är väl en av de saker vi är särskilt stolta över i vårt land. Strandskyddet ska också hjälpa till att bevara goda livsvillkor för flora och fauna i strandnära lägen. kan vi inte ha ett skydd som hindrar all exploatering och bebyggelse i strandnära områden. Det måste ske ett övervägande med sans och balans.I vårt land har vi ett stort antal skydd mot olika riksintressen. Vi har, för att nämna några, skydd mot kulturminnesvård, landskapsbildskydd, strandskydd, skydd för naturvård, skydd för friluftsliv och diskuteras även att man ska införa ett skydd mot exploatering på högvärdig . Adderas alla dessa skydd blir det inte stora områden kvar och möjliga att bygga på. gjordes i vårt land en översyn av strandskyddsreglerna. Syftet var då att de skulle bli mer flexibla och bättre lokalt anpassade. Syftet var också att där exploateringstrycket var lågt skulle det bli lättare att bygga och tvärtom där det var högt exploateringstryck. I realiteten anses det dock att det i princip har blivit svårare överallt. Därför har regeringen valt att göra en ny översyn.Herr talman! Då vi talar om strandskydd är det naturligt att vi först och främst tänker på våra havsstränder. Dock utgör dessa bara en del av alla de områden där det finns strandskydd. Huvuddelen av strandskyddet finns kring alla våra vattendrag. I vårt land finns det vattendrag som är smalare än , alltså en total längd motsvarande drygt tio varv runt jordklotet. Flera av dessa vattendrag som är smalare än är under delar av året uttorkade eller kanske bara rännilar. Strandskyddet är generellt , men det kan om så anses befogat utökas genom beslut av . Räknar vi enbart på dessa små vattendrag smalare än - som motsvarade - och med strandskydd på ömse sidor innebär det en total yta eller av landets totala yta. Ökas sedan gränsen för strandskydd , som har skett på många ställen, kan man själv dra slutsatsen att det blir avsevärt större områden.Sedan har vi större vattendrag, bredare än och insjöar med en strandlängd . Stränder runt våra öar är på och längs fastlandskusten . Totalt blir det således rejält stora områden som ligger under strandskydd. Jag tycker inte att det är rimligt att vi har en lagstiftning som på detta sätt begränsar exploatering i vårt land. Dessutom drabbar lagstiftningen ojämnt. Av de bredare vattendragen och kring sjöar och fastlandskusten är av den totala strandlängden påverkad av bebyggelse inom . Fördelningen är ojämn. I norra , till exempel i kommun med kust, är bebyggda. Liknande situation råder i andra Norrlandskommuner. När det gäller de smala vattendragen, alltså de som är mindre än , är bebyggelsepåverkan inom på ömse sidor blott i hela landet. Störst påverkan finns i där det är jämfört i Norrbotten.Strandskyddet gäller inte enbart på land utan också ute i havet. Detta gör att många av dem som bedriver strandnära verksamheter, till exempel musselodling, är för sin näring beroende av att få dispens från strandskyddsreglerna. Det är en viktig näring som måste kunna garanteras en fortlevnad.Herr talman! Spontant kan det tyckas bra och något vi ska vara glada och stolta över att en så stor del av vår strandnära natur är skyddad och oexploaterad, men finns det ett par faror med detta. I de områden som har ett lågt bebyggelsetryck med stora mängder sjöar, öar och vattendrag är det önskat med bebyggelse. Ett av bekymren i landet är urbaniseringen, att folk flyttar från landsbygden in till tätorterna. Det känns då motsägelsefullt att understödja detta genom att försvåra byggnation för den som önskar bosätta sig i trakter som folk flyttar ifrån.Sedan har vi andra områden i vårt land, till exempel i , där det är ett högre bebyggelsetryck. På många ställen är områdena belagda med strandskydd. Ska man fullt ut följa strandskyddsbestämmelserna blir det i princip en totalt död hand över dessa områden, och det är självklart inte heller realistiskt. Tvärtom känns det rimligt att det i dessa trakter görs en översiktlig bedömning utifrån helheten där man bestämmer att vissa områden ska skyddas och där blir det ett totalt förbud mot byggnation. I andra områden däremot måste det accepteras en måttlig och väl anpassad byggnation. Vill vi skapa nya attraktiva, funktionella boendemiljöer och nya områden för industri och hantverk som hjälper till att skapa arbetstillfällen och därmed stödja välfärden i vårt land måste det till en förändring i strandskyddslagstiftningen.Herr talman! Regeringen tar nu ett första steg för att se över strandskyddslagstiftningen då man i den proposition som vi nu diskuterar föreslår att för vattendrag som är smalare än och sjöar som är mindre än ett hektar ska strandskyddsreglerna luckras upp. Jag ser detta som ett steg i rätt riktning. Min förhoppning är självklart att vi kan få en fortsättning på detta så att man ytterligare kan se över strandskyddslagstiftningen och ytterligare anpassa den bättre till de verkliga förhållandena. Dessutom tycker jag att det vore rimligt attkommunerna fick ett större inflytande. Vi har i vårt land kommunalt planmonopol, och i linje med detta måste vi visa förtroende för att kommunerna kan besluta fullt ut när det gäller strandskyddsfrågan utan en statlig övervakning. Det borde ligga i kommunpolitikernas intressen att de ser till att områden i kommunen inte bli överexploaterade på ett felaktigt sätt, utan man bör prioritera och bevara attraktionen från turist- och miljösynpunkt.Herr talman! Med detta vill jag slutligen yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på båda reservationerna. Jag vill bara fråga en sak. Det som ofta lyfts fram när man diskuterar strandskydd är speciellt de norra delarna av landet. Jag känner också igen mig lite grann hemifrån . Man säger att om det införs lättnader i strandskyddet så ökar befolkningen helt plötsligt, för då byggs det många bostäder.Jag undrar: Är det verkligen den tron regeringen har, att om man släpper på strandskyddet uppe i norra så bygger plötsligt en massa folk åretruntbostäder för att de så gärna vill bo där? Sedan ska de jobba i eller någon annanstans.I min hemkommun i finns det ett väldigt hårt tryck på bostäder, och det byggs mycket. Jag är säker på att man har byggt 2 500-3 000 bostäder. Befolkningen har gått från 10 000 till 8 900. Det beror ju på att bostäderna omvandlats till sommarbostäder.Det är ju inte på något vis tryck på bostadssituationen i utflyttningskommunerna. Det handlar inte om det för att folk ska stanna kvar uppe i . Det handlar om att ska få jobb, till exempel i . Ni använder argumentet att man ska få en ökad åretruntbefolkning om man lättar på strandskyddet. Är det vad ni tror? Självklart krävs det inte bara simsalabim med en åtgärd, utan det krävs många åtgärder. Det är givetvis många faktorer som påverkar var en människa väljer att bosätta sig. Det är situationen i kommunen, det politiska ledarskapet och icke minst den lagstiftning som vi har.