bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — genomförde utskottet en granskning av hur f.d. forskningsministern hade hanterat frågan om en överläkares tillika docents ledamotskap i i . Nämndens ledamöter förordnas och entledigas av regeringen. Utskottet uttalade sig bl.a. om tillvägagångssätt att till läkaren framföra det lämpliga för henne att ta en time out. Vidare framhöll utskottet att det är angeläget att företrädare för regeringen och alltid vinnlägger sig om att vara tydliga och omsorgsfulla i sina kontakter med enskilda och att enskilda får ett korrekt bemötande. Huset skapades för bank- och finansmannen . Det ritades av och stod klart . Museet var konstmecenaten hem . skyddas som statligt byggnadsminne och förvaltas av . Huset och samlingen köptes av svenska staten 1924. I Reglemente för Stiftelsen , § 1, anges att stiftelsen, som tillkommit uteslutande för förverkligande av konstnärliga och kulturella syften, har till ändamål att, efter förvärv av den bankdirektören och hans omyndiga barn tillhöriga egendomen Eolskulle å med viktigare möbler och inventarier samt de i egendomen inrymda tavel- och skulptursamlingarna, förvalta samma egendom samt för det allmännas räkning hålla tillgängliga de i egendomen befintliga samlingarna. Enligt § 2 i reglementet i dess nuvarande lydelse handhas stiftelsens angelägenheter av en styrelse bestående av en ordförande och fyra till sex andra ledamöter, vilka samtliga förordnas av regeringen. Före bestod styrelsen av en ordförande och åtta andra ledamöter, vilka samtliga förordnades av regeringen. Enligt den nu gällande lydelsen av § 3 tredje stycket i reglementet fastställer regeringen ersättning till styrelsens ordförande och övriga ledamöter. Styrelsen äger tillsätta för verksamhetens drivande erforderliga funktionärer samt bestämma deras avlöningar. Före fick styrelsens ledamöter inte uppbära något arvode för uppdragets fullgörande. (Styrelsens befogenhet att tillsätta erforderliga funktionärer och bestämma deras avlöningar är oförändrad.) Det åligger styrelsen, enligt § 5 i reglementet, att bl.a. 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. –om stiftelsen utöver den fond, med vars avkastning erforderliga omkostnader äro avsedda att täckas skulle genom gåvor eller annorledes förvärva penningmedel, dessa, liksom uppkommande behållning å berörda avkastning, användes för inköp av konstverk, avsedda att komplettera de redan befintliga konstsamlingarna, allt i den mån nämnda penningmedel och behållning icke anses böra läggas till fonden –till stiftelsens revisorer avge berättelse över verksamheten under föregående kalenderår, innefattande bland annat redogörelse för den ekonomiska ställningen. Av § 6 i reglementet följer att revisorerna före utgången av april varje ska år ge in sin berättelse till berört departement. Nämnas kan även att enligt § 5 femte att-satsen i reglementet är det styrelsens uppgift att hos regeringen anmäla uppkomna vakanser i styrelsen samt göra en framställning om utseende av revisorer. Detta enligt ett regeringsbeslut ; löd femte att-satsen att hos Kungl. Maj:t anmäla uppkomna vakanser inom styrelsen samt göra framställning om utseende av revisorer. Av § 6 reglementet i dess lydelse efter regeringens beslut framgår att stiftelsens två revisorer utses i sänder av tillsynsmyndigheten. Enligt föreskrifter (RKF2012:2) med arbetsordning för , bilagan, utser regeringen hela styrelsen för stiftelsen men inte dess chef eller revisorer. Regeringen utsåg att vara ordförande för . Förordnandet gällde fr.o.m. beslutsdagen t.o.m. den 27 april 2012.5 förlängde regeringen förordnande, t.o.m. den 27 april 2015.6 Regeringens beslutade att entlediga som ordförande för galleriet.7 utsåg regeringen nya ledamöter för styrelsen för stiftelsen för perioden t.o.m. . En av de då utsedda ledamöterna är departementsrådet utsågs av styrelsen för Stiftelsen till intendent , enligt uppgift i Svenska Dagbladet.9 Han lämnade 5Regeringens beslut Ku2011/799/KA. 6Regeringens beslut Ku2012/758/KA. 7Regeringens beslut Ku2013/159/KA. 8Regeringens beslut Ku2012/1255/KA. 9Artikeln Regeringen avsätter Thielskas ordförande, publicerad på Svenska Dagbladets webbplats . 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. detta uppdrag i samband med att hans förordnande gick ut, enligt uppgift i och Dagens Nyheter.10 Vissa uppgifter i massmedier uppgav i artikeln De ägnar sig åt förtal, som publicerades på Svenska Dagbladets webbplats , att den hemma i , var det en märklig kontrast att kallas upp till , till som är statssekreterare åt . Utan att se mig i ögonen läste han innantill varför jag skulle bort, och hotade med sparken om jag inte skrev under en begäran om entledigande. I artikeln Regeringen tröttnade på Thielskas ordförande, som publicerades på Dagens Nyheters webbplats , uppges att tvingades avgå sedan regeringens förtroende sinat efter många kontroverser. I artikeln anförs vidare bl.a. När fick veta att han saknade regeringens förtroende uppmanades han att gå självmant. När han inte gjorde det fick han kicken från sin post. I en debattartikel av som publicerades i skrev att han blev av statssekreterare under förnedrande former ombedd att avgå som ordförande, dagar före öppningen av vår , utan annan förklaring än att jag inte kunde hålla ihop styrelsen samt att beslutet är politiskt. som regeringen beslutade att entlediga , dvs. , uppgavs följande i artikeln Regeringen avsätter Thielskas ordförande, som publicerades på Svenska Dagbladets webbplats: Han har inte längre regeringens förtroende, säger kulturministerns pressekreterare, efter torsdagens regeringssammanträde. Skälet uppges vara att inte har lett sin styrelse utan konflikter. Han har också verkat operativt, vilket medfört problem, säger . Statssekreterare på uttalade, enligt uppgift i artikeln Regeringen tröttnade på Thielskas ordförande, som publicerades på Dagens Nyheters webbplats , följande En bra ordförande ska jämka samman olika uppfattningar inom en styrelse, och det var inte vad som drev . Han hade ett oerhört starkt engagemang för Thielska, men det ställde sig i vägen för hans roll som ordförande. Enligt uppgift i artikeln Thielskas chef sitter löst, som publicerades på Dagens Nyheters webbplats , sade följande: 10 Artikeln Thielskas chef får gå, publicerad på Svenska Dagbladets webbplats , och artikeln Thielskas chef får gå, publicerad på Dagens Nyheters webbplats . 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. Departementet vill skapa förutsättningar för stabilitet. Den uppfattningen vi har fått är att den förre ordföranden inte har drivit på den processen. Genom en skrivelse till begärde utskottet viss information. Som svar överlämnades en promemoria upprättad inom (bilaga A). Där lämnades bl.a. den information som återges nedan. Beträffande villkor för uppdrag som ordförande för styrelsen för , vad gällde tillsättning och avsättning, eventuell rätt till ersättning för arbete och utlägg, eventuell uppsägningstid och liknande förhållanden, uppges följande i promemorian. Av stiftelseförordnandet för Stiftelsen följer att ordförande och samtliga ledamöter i styrelsen förordnas av regeringen. När det gäller entledigande finns ingen uttrycklig reglering i stiftelseförordnandet. Några utfyllande bestämmelser finns inte heller i stiftelselagen. En allmän associationsrättslig princip för tillsättande och avsättande av ledamöter innebär att den som utser ledamöter också får entlediga dessa. En styrelseledamot kan vidare enligt denna princip när som helst skiljas från sitt uppdrag av den som har utsett honom. Detta sammanhänger med att styrelseuppdraget är ett förtroendeuppdrag. för uppdrag i Stiftelsen fanns en uttrycklig bestämmelse i stiftelseförordnandet om att ledamöterna i styrelsen inte hade rätt till ersättning för sitt arbete i styrelsen. Denna bestämmelse ändrades genom ett regeringsbeslut . Av stif- telse-förordnandet följer vidare att stiftelsens angelägenheter sköts av styrelsen. Frågan om ersättning för utlägg för Stiftelsen räkning är en sådan angelägenhet som sköts av styrelsen. Eftersom uppdraget som styrelseledamot och ordförande för inte är ett anställningsförhållande, aktualiseras inte någon uppsägningstid eller liknande. Utskottet begärde en uttömmande redogörelse för de kontakter som har ägt rum mellan statssekreteraren och angående entledigande av som ordförande för styrelsen för . Därvid önskade utskottet särskilt få belyst om på något sätt uppmanade, uppmuntrade eller dylikt att begära sitt entledigande. Enligt promemorian informerades vid ett möte av statssekreteraren om bedömning av förmåga att leda arbetet som ordförande för . Vid mötet lyfte statssekreteraren fram det stora engagemang som lagt ner i arbetet med att utveckla Stiftelsen , 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. men betonade också att en huvuduppgift som ordförande – vilket också förmedlats i samband med omförordnandet av som ordförande – varit att skapa stabilitet i verksamheten, arbetsro för stiftelsen och ett gott samarbetsklimat både i styrelsen och i relationerna till omvärlden. Statssekreteraren konstaterade att inte lyckats med detta och att departementets bedömning därför sammantaget var att inte längre hade förutsättningar och möjlighet att fortsatt leda styrelsens arbete. Mot den bakgrunden erbjöds att själv begära sitt entledigande. Inför mötet togs ett skriftligt underlag fram, vilket på utskottets begäran getts in till utskottet. Det är en promemoria daterad med följande lydelse: Förslag till talepunkter inför möte med , ordf i Stiftelsen , 25/1 2013 . Vi är väl medvetna om det stora engagemang och arbete som du har lagt ner i arbetet med att utveckla och många positiva saker har gjorts. En huvuduppgift som ordförande, vilket också förmedlades i samband med omförordnandet som ordf., har dock varit att skapa arbetsro och ett gott samarbetsklimat i styrelsen och i relationerna till omvärlden. Vi har följt utvecklingen noggrant och kan konstatera att du inte har lyckats med detta fullt ut. Turbulensen kring , på arbetsplatsen, i styrelsen och i samarbetet med andra aktörer är större . Detta har skapat en ohållbar situation även för regeringen/departementet. Detta innebär sammantaget att departementet /inte längre har förtroende för din förmåga och möjlighet/ inte tror att du har förutsättningar och möjlighet/ att fortsätta leda arbetet som ordförande. I artiklarna Regeringen avsätter Thielskas ordförande och Thielskas ordförande avsatt, som publicerades på Svenska dagbladets webbplats , uppges kulturministerns pressekreterare ha sagt att verkat operativt, vilket medfört problem. Med anledning av utskottets fråga på vilket sätt ska ha verkat operativt och vilka problem det har medfört, uppges i promemorian från att en huvuduppgift för en styrelseordförande är att skapa stabilitet i verksamheten och ett gott samarbetsklimat såväl i styrelsen som i externa kontakter. Detta, och inte frågan huruvida ordföranden verkat operativt, var avgörande för samlade bedömning att inte längre hade förutsättningar och möjlighet att fortsatt leda styrelsens arbete. förordnades som ledamot i styrelsen för Stiftelsen . och fram till gällde de villkor som redovisats beträffande . Genom regeringens beslut (Ku2013/1421/KA) fastställdes en delvis ny lydelse av stiftelseförordnandet för Stiftelsen . Genom ändringen förändrades villkoren för styrelseledamöterna genom att styrelseledamöterna gavs rätt till ersättning. 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. När det gäller uppdrag som tillförordnad intendent för Stiftelsen betonas det i promemorian från att det följer av stiftelseförordnandet att det åligger styrelsen att tillsätta för verksamhetens drivande erforderliga funktionärer samt bestämma deras avlöningar, 3 § 3 st. Det är således styrelsen för Stiftelsen som utser intendent och svarar för dennes villkor för tillsättning och avsättning, eventuell rätt till ersättning för arbete och utlägg, eventuell uppsägningstid och liknande förhållanden. Beträffande juridiska status uppges i promemorian att Stiftelsen bildades genom beslut av Kungl. Maj:t. status som stiftelse förändrades inte genom införandet av stiftelselagen (1994:1220). Det råder följaktligen ingen tvekan om stiftelsens rättsliga status och har därför inte funnits anledning att granska denna. När det gäller förekomsten av eventuella skriftliga riktlinjer eller liknande för styrning av statliga stiftelser och i vilken utsträckning dessa gäller för , uppges följande i promemorian. är en självständig juridisk person som inte har någon ägare eller några medlemmar. Utrymmet för att direkt styra en stiftelse kan därför vara mindre än vad som är fallet för t.ex. ett aktiebolag. Styrning av stiftelser sker med utgångspunkt i vad som anges i den enskilda stiftelsens stiftelseförordnande och i enlighet med stiftelselagen (1994:1220). Styrning sker även i de fall regeringen utser hela eller del av styrelsen eller då det förekommer en årlig dialog. Styrningen av stiftelser inom område – såväl statliga som andra stiftelser som får statliga bidrag till sin verksamhet – består i övrigt i att regeringen fattar riktlinjebeslut eller beslutar om bidragsvillkor som reglerar användningen av det statliga bidraget. I den utsträckning en stiftelse anförtros förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning krävs lagstöd. Regeringens styrning sker också genom uppföljning av stiftelsernas verksamhet. Granskningen ger inte anledning till något uttalande från utskottets sida. 2.4 hantering av utlämnande av allmänna handlingar I en anmälan till (dnr 938-2013/14), bilaga A2.4.1, begärs det att utskottet granskar hantering av utlämnandet av allmänna handlingar. I anmälan hänvisas till att en reporter på Ra- dio hos begärt ut uppgifter som rör partianknutna bistånd. Enligt uppgift har reportern först begärt ut årsredovisningar 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. från som har sagt nej. Därefter har reportern begärt ut berörda handlingar från biståndsmyndigheten , som enligt uppgift lämnat över avgörandet till . Efter att , , avvaktat med utlämnandet på grund av sekretessprövning lämnades handlingarna ut. I anmälan påminns om tidigare kritik som och () riktat mot hantering av begäranden om allmänna handlingar. I det fall som behandlas i anmälan tog sekretessprövning över . Det är enligt anmälan inte acceptabelt. Mot bakgrund av tidigare granskning och ställningstagande vill anmälaren att utskottet granskar om Ut- rikesdepartementets långa sekretessprövning i det aktuella fallet överensstämmer med 2 kap. 1, 13 och 14 §§ tryckfrihetsförordningen. Till grund för granskningen ligger bl.a. promemorior som har upprättats inom och , bilaga A2.4.2-3. Uppgifter från om frågans hantering Med anledning av en begäran från att få ta del av beslut om att lämna ut de handlingar som anmälan avser lämnade vissa uppgifter om frågans hantering. En- ligt uppgifterna kontaktades av (Sida) med anledning av att en journalist inkommit dit med en begäran om att ta del av allmänna handlingar om internationella stiftelses biståndssatsningar 2004–2008. Sida begärde samråd med i fråga om bedömningen av om det förekom uppgifter i handlingarna som omfattades av sekretess enligt 15 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (OSL). informerades Sida om bedömning av vilka konsekvenser ett utlämnande av de aktuella handlingarna skulle få för mellanfolkliga förbindelser. Sida fattade därefter beslut i utlämnandefrågan. har enligt uppgift ingen kännedom om när detta beslut fattades. Rätten att ta del av allmänna handlingar Till främjande av ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning ska varje svensk och utländsk medborgare enligt 2 kap. 1 § och 14 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen (TF) ha rätt att ta del av allmänna handlingar. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt 6 eller 7 § är att anse som inkommen till eller upprättad hos en myndighet. Rätten att ta del av allmänna 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. handlingar får enligt 2 kap. 2 § TF endast begränsas om det krävs med hänsyn till vissa i tryckfrihetsförordningen angivna grundläggande intressen, t.ex. rikets säkerhet eller dess förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation. Begränsningarna ska anges noga i bestämmelser i en särskild lag eller i en annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. Den särskilda lag som åsyftas är OSL. I OSL anges när en uppgift i en allmän handling inte ska lämnas ut på grund av att den omfattas av sekretess. Av 15 kap. 1 § OSL följer att sekretess gäller för uppgifter som rör förbindelser med en annan stat eller i övrigt rör annan stat, mellanfolklig organisation, myndighet, medborgare eller juridisk person i annan stat eller statslös, om det kan antas att det stör mellanfolkliga förbindelser eller på annat sätt skadar landet om uppgiften röjs (s.k. utrikessekretess). Enligt 2 kap. 12 § TF ska en allmän handling som får lämnas ut på begäran genast eller så snart det är möjligt på stället utan avgift tillhandahållas den som önskar ta del av handlingen. Om en handling inte kan tillhandahållas utan att en sådan del av handlingen som inte får lämnas ut röjs, ska den i övriga delar göras tillgänglig för sökanden i en avskrift eller kopia. Vidare anges i 2 kap. 13 § TF att den som önskar ta del av en allmän handling även har rätt att mot en fastställd avgift få en avskrift eller kopia av handlingen till den del den får lämnas ut samt att begäran att få en avskrift eller kopia av en allmän handling ska behandlas skyndsamt. Enligt 2 kap. 14 § TF ska begäran att få ta del av allmän handling göras hos den myndighet som förvarar handlingen och begäran prövas av myndigheten. Om det finns särskilda skäl får det dock föreskrivas att prövningen vid tillämpningen av bestämmelsen ska ankomma på annan myndighet. I fråga om en handling som är av synnerlig betydelse för rikets säkerhet kan även genom förordning föreskrivas att endast en viss myndighet får pröva frågan om utlämnande. I de nu nämnda fallen ska begäran om utlämnande genast hänskjutas till behörig myndighet. Enligt 10 kap. 13 § regeringsformen (RF) ska chefen för det departement som har hand om utrikesärendena hållas underrättad när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. Underrättelse ska lämnas när frågan uppkommer, alltså innan en myndighet tar ställning. Enligt Grundlagberedningen är det inte tillräckligt att myndigheten underrättar utrikesministern om sitt beslut, utan underrättelse ska lämnas i så god tid att utrikesministern får en reell möjlighet att orientera myndigheten om sakens utrikespolitiska betydelse. I motiven anförs att det i fråga om utrikespolitiken finns ett särskilt starkt intresse av enhetlighet och konsekvens och att grundlagen, som ett moment i befästandet av parlamentarismen, borde ge garantier för en sammanhållen bedömning av frågor av utrikespolitisk betydelse. Vad gäller underrättelseskyldighetens omfattning yttrade Grundlagberedningen att även till synes tekniska ärenden kan rymma eller snabbt få utrikespolitisk betydelse och att en central 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. kontroll måste finnas över alla utrikesförbindelser som har någon utrikespolitisk betydelse eller kan medföra rättsliga förpliktelser för riket (m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 511 f.). Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen granskat handläggningsrutiner och sekretessprövningar vid utlämnandet av allmänna handlingar, särskilt mot bakgrund av tryckfrihetsförordningens krav på skyndsam handläggning. I samband med granskning av regeringsprotokollen (bet. 2009/10:KU10 s. 14 f.) ansåg utskottet med anledning av vissa iakttagelser i granskningen att handläggningen av en begäran om att få ta del av en allmän handling tog . Begäran avsåg i det aktuella fallet samtalsuppteckningar från ett möte mellan statsminister och president. I utskottets ställningstagande framhölls att det i det enskilda fallet visserligen kan vara nödvändigt med ett visst dröjsmål för att exempelvis utreda om det finns någon sekretessgrund, men att en tidsutdräkt är för lång. Enligt utskottet förändrades inte heller detta förhållande av att beslutet om utlämnande förutsatte gemensam beredning mellan olika departement. granskade handläggningen av utlämnandeärenden vid och Försvarsdepartementet i vilka regeringsbeslut fattats (bet. 2010/11:KU10 s. 21 f.). Utskottet konstaterade då att de långa mediantiderna (drygt ) och genomsnittliga handläggningstiderna (drygt tolv respektive ) visade på för långa handläggningstider i flera av de granskade ärendena och menade att det fanns anledning för att se över sina rutiner för handläggning av denna typ av ärenden. Utskottet framhöll i sin granskning (bet. 2012/13:KU10 s. 46) bl.a. att sekretessprövningar inte får göras slentrianmässigt, utan att noggranna prövningar måste göras i varje enskilt fall. Utskottets allmänna intryck vid den då genomförda granskningen var att man vid de granskade departementen eftersträvat att lämna ut så mycket som möjligt och att man gjort noggranna sekretessprövningar i ärendena. I ett granskningsärende (bet. 2012/13:KU20 s. 118 f.) aktualiserades frågan om individuell sekretessprövning av alla de uppgifter som omfattas av en begäran. I en promemoria till utskottet anförde bl.a. att det i TF och OSL förutsätts att det vid sekretessprövningar görs en individuell prövning av de uppgifter som förekommer. Efter en sådan individuell prövning kan enligt dock även enstaka – i och för sig normalt harmlösa – uppgifter bedömas omfattas av sekretess eftersom information kan tas fram genom pusselläggning (s. 124). Granskningen gav inte anledning till något uttalande från utskottets sida. 2 HANDLÄGGNINGEN AV VISSA REGERINGSÄRENDEN M.M. granskade utskottet även hantering av begäran om att ta del av allmänna handlingar (bet. 2012/13:KU20 s. 219 f.). Utskottet anförde att alla som begär ut allmänna handlingar ska behandlas lika, vilket följer av den s.k. likhetsgrundsatsen i 1 kap. 9 § regeringsformen, och att det starkt kan ifrågasättas om en myndighet under pågående beredning på eget initiativ lämnar ut en begärd handling – eller uppgifter ur den – till andra än den som har begärt ut den. Utskottet konstaterade att Näringsdepartemen- tets agerande hade varit felaktigt. Det gick inte att utesluta att departementet agerade för att få ut sin version först, och det skedde på ett sätt som missgyn- nade den journalist som hade begärt ut handlingen. Utskottet anförde att nä- ringsministern var ytterst ansvarig för hur ärendet hanterats samt att statsmi- nistern bär ett övergripande ansvar för att som helhet har den organisation och de rutiner som krävs för att tryckfrihetsförordningens regler om handlingsutlämnande ska kunna efterlevas. ganisation bedömdes inte vara anpassad till de krav som följer av offentlig- hetsprincipen, och utskottet förutsatte att man inom påskyn- dar det förbättringsarbete som hade inletts för att tryckfrihetsförordningens skyndsamhetskrav skulle kunna upprätthållas vid handläggningen av utläm- Utskottet såg även anledning att framhålla vikten av en god I denna del finns en reservation (M, FP, C, KD) i betän- granskade utskottet (bet. 2013/14:KU10 s. 38 f.) regeringens prövning av sekretess med hänvisning till s.k. pusselläggning. anförs att om det finns risk för att ett utlämnande av ett stort antal uppgifter om likartade förhållanden sammantaget kan medföra skada, även om uppgif- terna var för sig är harmlösa, ska de enligt om- fattas av sekretess. Utskottet noterar att en utveckling där frågan om risken för en sådan pusselläggning aktualiseras allt oftare skulle kunna riskera att göra sekretessprövningar med anledning av framställningar om att få ta del av all- männa handlingar mer komplicerade och tidskrävande. Det material som om- fattades av granskningen visade emellertid inte att risken för pusselläggning