bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Vissa uppgifter i bilaga 3 till en svarsskrivelse av och i bilagorna 1–2 till en svarsskrivelse av omfattas av sekretess. Dessa uppgifter återges därför inte i betänkandet. Utskottet har bjudit in den dåvarande näringsministern till muntlig utfrågning. har tackat nej till inbjudan och inkommit med ett brev till utskottet, bilaga A3.1.13. Vidare finns två promemorior i utskottets underlag, Samrådsformer i (PM 1997:4, reviderad ), bilaga A3.1.14, och en promemoria från Statsrådsberedningen om den politiska samordningen, bilaga A3.1.15. ombildades Trollhätte kanal- och vattenverk till Kungliga . Svenska staten hade köpt fallrättigheterna i . –1916 byggdes de första stora vattenkraftverken – Olidan, och . invigdes vattenkraftverket Harsprånget. togs även världens första 400-kilovoltsledning i bruk, vilken sträcker sig från övre till . 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. svenska stamnätet samman. Åren 1975–1976 togs två första kärn- kraftsreaktorer i drift. des tolv reaktorer i , varav sju ägs av . ombildades till aktiebolaget . svaret för stamnätet, det svenska högspänningsnätet, lades på den nybildade I årsredovisning anges att 1995 beslutade om en internationell tillväxtstrategi för . marknaden avreglerades 1996, och elnätsverksamheten separerades juridiskt från elproduktion och elförsäljning. Den internationella expansionen inleddes genom förvärvet av det Efter det att den tyska elmark- naden avreglerats avtalade 1999 om köp av av aktierna i HEW från stad med option för staden att sälja ytterligare 25,1 förvärvades i polska värme- slöts avtal med Eon om förvärv av majoriteten av aktierna i . förvärvades i det polska distributionsbolaget . tenfall blev majoritetsägare i HEW genom aktieförvärv från Eon och HEW förvärvade dels elproducenten som också ägde stamnätet i östra , dels brunkolsproducenten . förvärvade samtliga Mirants aktier i . värv i samlades nu under namnet , som for- mellt bildades genom en fusion mellan , inklusive blev därmed tredje största elproducent. fusionerades Bewag in i . polska EW ökade till och i GZE till . des av aktierna i danska Elsam A/S. en inlösen av minoritetsägarnas aktier. de lokala tyska varumärkena samt de polska varumärkena EW och GZE med varumärket . Ägarandelen ökade till i de båda polska bolagen. förvärvades en rad danska kraftvärme- och vindkraftstillgångar från det danska företaget i utbyte mot ägarandelen i Elsam A/S och I/S Avedöre 2. stod med 48 turbiner klar. fullbordades inlösen av de återstående minoritetsandelarna (3,) i tyska dotterbolag , och bolaget avnoterades från de tyska aktiebörserna. kraftbolag i : , Eclipse Energy UK Plc samt största byggfärdiga havsbaserade vindkraftspark Thanet förvärvade av det polska energi- som svarar för av landets totala elpro- var enligt årsredovisningen det största utländska energiföretaget i . 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. förvärvade av aktierna för (ca ) och övertog den operativa kontrollen i företaget . Köpeskillingen för de resterande av aktierna skulle komma att reglera . beslutade att godkänna att huvuddelen av verksamheten vid överfördes till ett aktiebolag, () –1992, och att avskilja verksamheten i storkraftnätet till en särskild organisation (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318 samt prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92). I regeringens näringspolitiska proposition 1991 (prop. 1990/91:87) angavs att det viktigaste motivet till att föra över huvuddelen av verksamhet från affärsverk till bolag var att effektivisera förvaltningen av statens kapital. Genom bolagiseringen skulle bl.a. effektivisering och rationalisering av verksamhet underlättas, liksom anpassningen till den fortgående internationaliseringen av elmarknaden. Bolagsformen skulle ge ökade möjligheter att ta till vara affärsmöjligheter i och utomlands samt att konkurrera på lika villkor med övriga företag på den europeiska elmarknaden. En avgörande förutsättning var att verksamheten hade långsiktigt god lönsamhet och avkastningsförmåga. En god och stabil lönsamhet ansågs viktig för att säkra basen för investeringar, marknadssatsningar och utvecklingsarbete. Det nya aktiebolaget borde vara ett av staten helägt bolag. I propositionen konstaterades att det nya aktiebolaget bl.a. skulle kunna göra investeringar utomlands, men att den inhemska verksamheten dock borde vara basen och ges högsta prioritet i fråga om överväganden om investeringar, produktion och utvecklingsarbete. I näringsutskottets betänkande 1990/91:NU38 behandlades proposition 1990/91:87. biträdde förslaget i propositionen om att verksamheten vid med undantag för den som gällde storkraftnätet och samkörningsförbindelserna med utlandet skulle överföras till ett aktiebolag. I propositionen lämnades inte något förslag till riktlinjer för i vilka fall borde höras innan viktigare beslut rörande det nya aktiebolagets verksamhet – t.ex. beträffande avyttring av aktier och annan egendom – kunde fattas. Enligt utskottets mening borde denna fråga klarläggas. Regeringen borde därför återkomma till med ett förslag till de riktlinjer som borde gälla. I proposition 1991/92:49 (s. 5) anförde regeringen även att så långt som möjligt bör verka under samma förutsättningar som icke-statligt ägda företag. Den typ av riktlinjer som näringsutskottet diskuterade hade därför inte längre någon aktualitet. Vidare anfördes att så länge som staten äger en betydande del av aktierna i ska staten ha en tydlig och klar ägar- 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. roll i bolaget. Som ägare har staten ansvar för att företaget kan fortsätta ut- vecklas på en konkurrensutsatt marknad. Det är en uppgift för bolagets styrelse att utforma mål och strategier för verksamhet. kunna utföra sina uppgifter på ett rimligt sätt och utan konkurrensnackdelar måste, anförde regeringen, styrelse och koncernledning kunna disponera före- tagets resurser under samma förutsättningar som råder inom den icke-statliga tillstyrkte i betänkande 1991/92:NU10 förslagen i propo- sition 1991/92:49 med anledning av det tidigare beslutet av att Vat- tenfall skulle ombildas till aktiebolag, . Utskottet instämde bl.a. i regeringens bedömning att beslut som rör verksam- heten i det nya bolaget inte skulle underställas ; bör så långt möjligt verka under samma förutsättningar som icke-statligt ägda fö- I en reservation (S) ansåg reservanterna att även fortsättnings- vis borde stå under överinseende. Mot bakgrund av do- minerande ställning på elmarknaden – företaget svarade för ungefär hälften av elproduktionen i landet – var det enligt reservanterna av nationellt intresse att viktigare beslut om organisationen och verksamheten vid un- derställdes för godkännande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1991/92:92). beslutade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) att som ett led i energipolitiken och omställningen till en hållbar svensk energiförsörjning förändra uppdrag så att bolaget inom ra- men för kravet på affärsmässighet skulle ägna särskild uppmärksamhet åt ut- vecklingen av ny elproduktionsteknik och därmed bidra till en ekologiskt och ekonomiskt hållbar svensk energiförsörjning. borde inom ramen för kraven på affärsmässighet avsätta resurser för utvecklingen av ny elprodukt- ionsteknik och därmed bidra till en ekologiskt och ekonomisk uthållig svensk gavs därigenom en strategisk roll i omställningsar- De resurser som genererades i skulle bli av stor betydelse för redogörelse för företag med statligt ägande (skr. bilaga 1 s. 22 f.) anges att energimarkanden hade karaktäriserats av en snabb konsolidering bland energibolagen . delta i konsolideringen, främst genom expansion i . initialt stora resurser, som skulle ställas mot en framtida förväntad avkastning på investeringarna i största marknad, . görelse (skr. 2001/02:120 bilaga 1 s. 31) anges att under 2001 tog ytterligare ett steg för att förverkliga sin internationella strategi att utvecklas till ett ledande europeiskt energiföretag. behandlade näringsutskottet propositionen om samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). I propositionen presenterade regeringen sin avsikt att söka nå en överenskommelse med industrin om en långsiktigt hållbar politik för den 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. fortsatta kärnkraftsavvecklingen och omställningen av energisystemet. Regeringen redovisade i propositionen huvudinriktningen för ett nytt regelsystem för främjande av förnybar el. Ut- skottet fann inget skäl för ett riksdagsuttalande med anledning av de motioner som berörde AB:s verksamhet. I sammanhanget framhölls att bolaget var en viktig nationell resurs, inte minst beträffande arbetet med omställningen av energisystemet. Det var utskottets uppfattning att skulle förbli i statlig ägo och även fortsättningsvis vara ett verktyg i energiomställningsarbetet. Två reservationer gällde verksamhet. De avsåg dels en privatisering av (M, KD, FP), dels tillsättandet av en kommission för att bl.a. undersöka om hade följt energipolitiska beslut och för att lämna förslag på hur mer aktivt kunde bidra till omställningen av det svenska energisystemet (MP). Vid bolagsstämman förtydligade staten uppdrag genom följande tillägg i bolagsordningen: Bolaget ska inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Av bolagsordning framgick således därefter att bolaget inom ramen för kravet på affärsmässighet skulle vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Bolaget skulle direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva energiverksamhet samt tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som främjar, stöder eller kompletterar energiverksamheten. Därutöver skulle bolaget bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet. Bolaget skulle vidare direkt eller genom dotter- och intressebolag äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter. Därjämte skulle bolaget bedriva annan med detta förenlig verksamhet. I propositionen 2009/10:179 Förtydligande av uppdraget för (publ) anfördes att sedan bolagiseringen 1992 hade vuxit kraftigt. Koncernen omsatte då medan omsatte . Tillväxten hade i huvudsak kommit genom förvärv i (HEW, Bewag, Laubag, VEAG), (EW, GZE), (delar av Elsam) och (Nuon). Förvärven hade avsevärt förändrat profil, från ett svenskt bolag med starkt fokus på produktion inom vattenkraft och kärnkraft, till ett av de största europeiska energibolagen med en diversifierad produktionsportfölj. var 2009 femte största elproducent och den största värmeproducenten. huvudprodukter var el, värme och gas. Inom el agerade i alla delar av värdekedjan; produktion, transmission, distribution och försäljning. Inom värme var aktivt inom produktion, distribution och försäljning. bedrev också gasutvinning och gasförsäljning, energihandel samt brunkolsbrytning. Verksamhet bedrevs i , 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. , , , , , och Storbritan- Koncernen hade ca 40 000 anställda. fanns utanför och av resultatet genererades utanför . Vidare anförs i propositionen att totala elproduktion 2009 be- stod till drygt hälften, , av fossilkraft. ionen utgjordes främst av värme och kraftvärmeproduktion i , Tysk- land och baserad på stenkol med mindre delar baserade på gas. fall ägde också brunkolsgruvor och ett antal stora kondenskraftverk i sydöstra nära gränsen till . Produktionsportföljens andra halva bestod av lågutsläppande eller koldioxidneutral produktion. Kärnkraft stod 2009 för och vattenkraft för av den totala produktionen. massa respektive vindkraft utgjorde vardera. hade byggt upp en betydande kompetens inom havsbaserad vindkraft, och bo- laget var enligt propositionen ledande i efter de senaste årens sats- ningar på detta område. Enligt propositionen hade ägaren ett avkastningsmål för om 15 procent av eget kapital mätt över en konjunkturcykel. bolaget också haft en avkastning på eget kapital på hade haft en avkastning som inte nått ägarens målsättning. Rörelseresultatet ökade men inte i proportion till till- gångsmassan, vilket medförde att avkastningen på eget kapital var cirka lägre än avkastningsmålet . rodde delvis på en ökande investeringstakt i verksamheter med lägre lönsam- Driftsstörningar i den tyska och svenska kärnkraftsverksamheten under 2008 och 2009 bidrog till att försämra resultatet med totalt ca 10 miljarder hade ett omfattande investeringsprogram eftersom ungefär hälften av den befintliga installerade kapaciteten inom kärn- och fossilkraft skulle komma att behöva bytas ut . Vidare anfördes i propositionen att strategin för sedan bolagise- ringen hade varit tillväxtbaserad, exempelvis hade genom- fört strategiska förvärv av den nederländska energikoncernen och vind- tydlig position i klimatfrågan i form av åtagandet att nå en klimatneutral verk- samhet samt genom den ledande positionen inom vindkraft i Vidare gjordes satsningar på utveckling av vågkraft och biomassa samt avskiljning och lagring av koldioxid för att minska utsläppen från kol- och naturgasbaserad elproduktion. Större delen av dessa satsningar skulle dock kunna få fullt genomslag först . Tiden , då fler tek- niker väntas vara tillgängliga i större skala, skulle domineras av en kombinat- ion av åtgärder i nya och befintliga anläggningar. av biomassa i kolbaserade anläggningar och en ökad andel kraftvärme kombi- neras med utbyggnad av vindkraft. Regeringen hade tillsammans med styrel- sen och ledningen genomfört en analys av framtid mot bakgrund av de drivkrafter och strategier för framtida värdeskapande som fanns. maningar bolaget stod inför krävde fokus på konsolidering och effektivisering 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. snarare än förvärvsdriven tillväxt för att därigenom skapa värde och nå ägarens avkastningsmål. Detta var nödvändigt för framtida lönsamhet samt för att generera tillräckliga medel för nödvändiga ny- och återinvesteringar på en marknad som styrs av EU:s klimatmål och mål om ökad andel förnybar energi. Både avyttringar och värdeskapande förvärv som stöder den strategiska inriktningen kunde dock bli aktuella framöver. Vidare anförde regeringen i propositionen (s. 10 f.) bl.a. följande: Mot denna bakgrund anser regeringen att ägarens uppdrag till bör vara att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. En sådan inriktning överensstämmer med regeringens strävan att de grundläggande värderingar om miljöhänsyn och globalt ansvar som vägleder i klimatpolitiken och politiken för global utveckling också ska gälla när svenska staten uppträder i rollen som bolagsägare. Därför ska , bland jämförbara europeiska bolag, tillhöra de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Detta innebär inte någon kortsiktig omvandling av till ett nischbolag som enbart ska äga förnybar eller koldioxidfri produktion. startpunkt för förändringsprocessen är en internationell verksamhet och en bred produktionsportfölj. På så sätt speglar utmaning hela utmaning. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit i propositionen om ett nytt uppdrag för (bet. 2009/10:NU23, rskr 2009/10:325). I en reservation i näringsutskottets betänkande (S, V, MP) yrkades avslag på regeringens förslag. borde uppmana regeringen att återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som förordades i reservationen, ansåg reservanterna. I reservationen anfördes bl.a. följande: Inledningsvis vill vi notera det anmärkningsvärda i regeringens sätt att hantera frågan om nya ägardirektiv för . har sådana efterlysts av oppositionen, och regeringen har återkommande utlovat att nya ägardirektiv ska presenteras. När regeringen nu äntligen föreslår ett förtydligat uppdrag till innebär det dock en förändring till det sämre. ska inte längre vara ledande i energiomställningen utan endast vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vi menar att det är att ta ett steg i fel riktning och vill i stället förtydliga uppdrag som det ledande företaget i energiomställningen. har det varit stor turbulens kring . Det har handlat om ekonomiska ansvar för eventuella olyckor i dotterbolagets verksamhet i , köpet av företaget och rättstvist med angående miljökraven på det nya kolkraftverket i . Det som har skett och det sätt som regeringen har kommenterat det på har väckt en mängd frågor kring både regeringens klimat- och energipolitik och styrningen av . Intrycket är att det saknas en tydlig styrning från regeringens sida. Informationen till har också varit undermålig. Näringsminister har uppgett att kontrollavtalet som gäller dotterbolags kärnkraftsverksamhet i varit känt för regeringen sedan åtminstone , men i regeringens 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. senaste skrivelse till om statliga företag, avlämnad , finns inte avtalet omnämnt. köpte av aktierna i det nederländska energibolaget . Nuon Energy (Nuon). Enligt årsredovisning förvärvades aktierna för (ca ). Från och med ingår Nuon i Vattenfallkoncernen. Av årsredovisningen framgår att köpeskillingen för de resterande aktierna (av aktierna) skulle regleras (, 2013 och 2015) . Köpeskillingen för de resterande var i årsredovisningen upptagen som en skuld med ca . Vidare framgår av årsredovisningen att den sammanlagda köpeskillingen översteg nettovärdet av samtliga förvärvade tillgångar och skulder, och att goodwill därför skulle redovisas. Av årsredovisningen framgår också att hade emitterat ett antal obligationer för att finansiera köpet av de första av aktierna i . emitterades tre obligationer på sammanlagt med löptider på 4, 7 och . emitterades två obligationer på sammanlagt på den brittiska marknaden med löptider på 10 och . emitterades ytterligare en obligation på med en löptid . Vidare anges i årsredovisningen att förvärvet av Nuon var en viktig milstolpe i strategi. blev en ny geografisk huvudmarknad för och genom Nuon fick viktig kompetens inom naturgasområdet. Inom förnybar energi tillförde Nuon ytterligare kunskap till satsningar på framför allt vindkraft. Vidare anges att Nuon var en av de tre stora aktörerna på den nederländska elmarknaden, och var aktivt inom produktion och försäljning av gas, el, värme och fjärrkyla samt energihandel. Antalet el- och gaskunder uppgick till 2,6 respektive 2,1 miljoner och antalet anställda var runt 6 100 personer. Nuon ägde flera kol- och gaseldade kraftverk med en installerad effekt på 3 743 MW. Vindkraftkapaciteten uppgick till 321 MW. I årsredovisning anges att köpeskillingen för de resterande av N.V. Nuon Energy (Nuon) var upptagen som en räntebärande skuld till Nuons aktieägare om sammanlagt . I januari–anges att planenligt betalade (10,) för av aktierna i . Därmed ägde av aktierna. För bolaget återstår att betala för av aktierna . I delårsrapporten skrev bolaget också att det till följd av försämrade marknadsförhållanden och högre affärsrisker hade gjort nedskrivningar som hade belastat rörelseresultatet med . Av nedskrivningarna avsåg stenkol- och gaskraftverk i . 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. I bokslutskommuniké anges att nedskrivningarna har belastat resultatet med efter skatteeffekter och valutakurseffekter. Rörelseresultatet uppgick till ca –6,. Det anges också att styrelsen på grund av det negativa resultatet inte föreslår någon utdelning . I ett pressmeddelande från anförs följande. - går bra och utvecklas starkt. Förvärvet av holländska Nuon är ett naturligt steg i att skapa ett ännu större värde i . Förvärvet ger både en bredare produktionsportfölj och starkare kompetens inom bland annat gas och förnybar energiproduktion, säger näringsminister . -I planer ligger att sänka koldioxidutsläppen kraftigt från Nuons nuvarande produktion , genom att bland annat byta ut fossila bränslen mot biobränsle som de investerar offensivt i annan förnybar produktion. är det sammanslagna /Nuon det största bolaget i på havsbaserad vindkraft och ytterligare utbyggnad av vind ligger i planerna, säger . -Det är glädjande att rekommenderar affären till ägarna, kommuner och regioner i , eftersom den uppfattar som en god ägare som tar ett samhällsansvar och har en ledande roll i klimatomställningen i , säger näringsminister . I regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2008/09:120 s. 98) anges att 2008 inte nådde ägarens finansiella mål med avseende på avkastning på eget kapital som uppgick till . Utdelningen var enligt policy, dvs. att den långsiktigt skulle uppgå till 40–av resultatet efter skatt. Den finansiella situationen var stark, men den då rådande oron på de finansiella marknaderna medförde en ökad allmän osäkerhet. planerade investeringsprogram för koncernen utgjorde en stor utmaning och uppgick till . I regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (2009/10:140) anges bl.a. att avkastning på eget kapital skulle vara på lång sikt. Vidare angavs att inte nådde upp till ägarens finansiella mål med avseende på avkastning på eget kapital. Avkastningen på eget kapital var 2010. Utdelningen var enligt policy. Den finansiella situationen i företaget hade försvagats efter förvärvet av Nuon, som den tidigare oron på de finansiella marknaderna minskat. Osäkerheter om framtida prisläge, kreditrating och koncernens planerade investeringsprogram utgjorde finansiella utmaningar. Majoriteten av de föreslagna men ännu ej beslutade projekten inom investeringsprogrammet var inom den lågutsläppande energiproduktionen. Av ett pressmeddelande från framgår att ägaren på en extra bolagsstämma i beslutade 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. om nya ekonomiska mål för bolaget. I en omvärld med låga räntor och pressade elpriser är det gamla målet om avkastning på eget kapital inte längre rimligt. Det nya målet är på sysselsatt kapital. Vidare anges i pressmeddelandet att lönsamhetsmålet sänks eftersom elpris och resultatutveckling förväntas stabiliseras på en lägre nivå, till följd av såväl en svagare konjunktur som ett ökat utbud på elmarknaden. I anslutning till pressmeddelandet finns statssekreterare anförande vid den extra bolagsstämman. Han anförde bl.a. följande. Det nu föreslagna målet är en avkastning på sysselsatt kapital på . Detta mått beskriver avkastningen uttryckt som rörelseresultat i förhållande till operationella tillgångar (investerat kapital). De främsta anledningarna till valet av lönsamhetsmått är att det: i.Är ett bra mått på lönsamhet i underliggande verksamhet eftersom det är oberoende av hur bolaget finansierar sig. ii.Utgör branschpraxis, och iii.Är direkt användbart som styrinstrument i verksamheten. En avkastning på sysselsatt kapital på motsvarar en avkastning på eget kapital på . Därmed är det nu föreslagna målet betydligt lägre än nuvarande mål på . Den nya nivån bedöms vara realistisk utifrån branschens förutsättningar och ambitiöst givet gällande affärsplan. uppgick avkastningen på sysselsatt kapital till och för enligt verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande 2012. Kommentar från statsrådet om för kommenterade statsrådet för vid en presskonferens. På regeringens webbplats finns ett referat av vad anförde vid presskonferensen samt en videoupptagning av presskonferensen. Av referatet framgår att bl.a. anförde att hade genomgått en kraftig expansion.