bet · H101KrU7 · 2014-02-14 00:00:00 — Utskottet vill understryka att det delar regeringens bedömning att folkbildningen och det övriga civila samhället har en viktig roll i det läsfrämjande arbetet, inte minst när det gäller vuxna som inte läser. De tydliga målen för läsfrämjandet och de ökade resurserna i kombination med den nya bibliotekslagen skapar enligt utskottets uppfattning goda förutsättningar för att nå målet att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Utskottet ser sammanfattningsvis positivt på att läsfrämjande insatser nu kommer i fokus och anser att motionen 2013/14:Kr250 (S) i huvudsak är tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om det internationella kulturutbytet med hänvisning till pågående arbete på området. Jämför reservationerna 3 (S) och 4 (V). I kommittémotion 2013/14:Kr339 begär i m.fl. (S) ett tillkännagivande till regeringen om internationalisering och mångfald (yrkande 11). Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att i sitt arbete med internationaliseringen stötta och prioritera kulturföreningar, fria grupper, institutioner och andra initiativ med inriktning på ett långsiktigt arbete för att öka mångfalden genom internationalisering i olika former. I partimotion 2013/14:Kr309 framhåller m.fl. (V) att kulturen till sin natur är både gränsöverskridande och brobyggande. Motionärerna anser att det internationella kulturutbytet måste stärkas genom att regeringen ser till att antalet kulturattachéer utökas och det internationella kulturarbetet förstärks. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 22). Regeringen bör även återkomma till med förslag som innebär att det personella och organisatoriska stödet till översättarverksamheten återupprättas (yrkande 23). Motionärerna oroas av att stödet för översättarutbildningen på t.ex. har upphört och att översättarcentrum på riskerar att läggs ned på grund av den ekonomiska krisen i . Motionärerna pekar på att det skrivna ordet är satt under stor press och vill att ska erbjuda fristäder för förföljda kulturskapare. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur kommuner som upplåter bostäder till förföljda kulturskapare ska kunna stöttas ekonomiskt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 24). Samtliga myndigheter på kulturområdet har enligt sina instruktioner i uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Regeringen gjorde i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17) bedömningen att myndigheterna har utvecklat sina internationella kontakter och att det internationella kulturutbytet har ökat. Globaliseringen har lett till att kulturen har fått en allt större roll i relationsskapandet med andra länder. Diskussionen om kulturdiplomati och dess ökande betydelse syns alltmer såväl i som inom EU. En relaterad trend kan noteras i det faktum att vissa länder satsar alltmer på att etablera nationella kulturinstitut i andra länder. Enligt regleringsbrevet ska i internationella sammanhang främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering. Arbetet ska bl.a. bedrivas i enlighet med regeringens bedömningar i propositionen 2013/14:3 Lära för livet där litteraturens roll för yttrandefrihet och demokratisering lyfts fram. ska inom ramen för myndighetens uppdrag verka för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser. ska vidare verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. Uppdraget ska genomföras i samverkan med berörda myndigheter och organisationer samt med kommuner och landsting. har uppmärksammat att många aktörer inom områdena scenkonst, musik, och bild- och formkonst arbetar internationellt inom ramen för sina ordinarie verksamheter. har därför inlett utvecklingen av bidragsgivningen inom dessa konstområden. innebär detta bl.a. att bidrag till internationella turnéer och samarbetsprojekt inom scenkonstområdet söks med övrigt stöd. I regleringsbrevet har fått flera uppdrag på det internationella området. ska utveckla en verksamhet för internationellt kulturutbyte på musikområdet som bygger på erfarenheterna från Iaspis och Internationella dansprogrammet. Arbetet ska ske efter samråd med berörda aktörer. Vidare ska i internationella sammanhang främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering och inom ramen för myndighetens uppdrag verka för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser. ska även ta fram former för hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. Detta uppdrag ska utföras i samråd med , och andra berörda aktörer som har kunskap om litteraturområdet och de litterära upphovsmännens situation. Utgångspunkt för uppdraget är regeringens bedömning i propositionen 2013/14:3 Läsa för livet. Regeringen utser, och är ansvarig huvudman för, de utsända kulturråd som finns stationerade vid ambassader i , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Chefen för i är också kulturråd vid i men tillhör organisatoriskt UD (). Vidare har en ny kulturrådstjänst inrättats 2013, vid generalkonsulatet i , . Kulturrådens övergripande uppgift är att främja kulturutbytet med stationeringslandet och stimulera den kulturella dialogen. De fungerar som en länk för att hjälpa kulturutövare med internationella kontakter såväl mellan institutioner som mellan de fria kulturliven i olika länder. De utsända kulturråden utgör enligt regeringen en betydelsefull del i det integrerade Sverigefrämjandet. Kulturrådens verksamhet är av stor betydelse för det svenska kulturlivets internationella kontakter. Inom EU har förordningen om inrättande av programmet Kreativa för perioden –2020 antagits av rådet. Detta gjordes vid rådsmötet för transport, telekommunikation och energi . Genom det nya programmet slås de nuvarande fristående programmen Kultur, Media och Media Mundus ihop. Det nya programmet har en budget på , och det har två mål: att främja kulturell och språklig mångfald och öka konkurrenskraften inom kultursektorn, den audiovisuella sektorn och den kreativa sektorn med särskilt beaktande av de utmaningar som globaliseringen och den digitala tekniken medför. Budgeten ska fördelas med till delprogrammet Media, till delprogrammet Kultur och högst till den sektorsöverskridande delen. Här kan nämnas att det inom ramen för programmet finns möjlighet att söka översättarstöd. Ett nytt konstnärligt magisterprogram på avancerad nivå för litterär översättning startar på Akademin , . Programmet för litterär översättning inleds med tre språkgrupper; arabiska, tyska och engelska. Utskottet vill framhålla att internationellt och interkulturellt utbyte och internationell och interkulturell samverkan är prioriterade uppgifter inom kulturpolitiken. Samarbeten och kontakter mellan kulturskapare i olika länder är grundläggande för kulturlivets utveckling och förnyelse. Kulturråden är en viktig resurs för det internationella samarbetet mellan och stationeringsländerna. Det är därför positivt att notera att en ny kulturrådstjänst nu inrättats i . Utskottet anser dock att det är regeringens sak att bedöma var, när och om det finns anledning att inrätta ytterligare kulturrådstjänster. Utskottet är mycket positivt till att regeringen bl.a. har gett i uppdrag att i samråd med och föreslå hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. Utskottet delar regeringens bedömning att verksamheten i ett utbytesprogram bör vara öppen för författare, översättare och kulturjournalister i hela världen. Vad gäller fristadsprogrammet arbetar aktivt med nätverksarbete kring det fyrtiotal fristäder som finns i . Utskottet vill återigen framhålla att det är glädjande att arbetet med fristäder för författare nu har vidgats till att omfatta fler konstarter (jfr bl.a. bet. 2013/14:KrU1). Utskottet noterar också att EU nu antagit programmet Kreativa för perioden –2020 med målet att främja kulturell och språklig mångfald. Utskottet anser inte att något initiativ behövs med anledning av motionerna 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 22–24 och 2013/14:Kr339 (S) yrkande 11. Motionerna avstyrks med det ovan anförda. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om hbt-frågor. hänvisar bl.a. till regeringens hbt-strategi och uppdrag till och Riksutställningar. Jämför särskilt yttrande (S). I kommittémotion 2013/14:Kr339 föreslår i ett tillkännagivande till regeringen om hbt-frågor inom kultur och idrott (yrkande 19). Motionärerna anser att det är viktigt att historien ur ett hbt-perspektiv synliggörs, dokumenteras, kulturellt levandegörs och blir tillgänglig. Det är enligt motionärerna viktigt att detta perspektiv finns inom de offentliga kulturinstitutionerna och i all offentlig bidragsgivning på kulturområdet. Utskottet konstaterar att de nationella kulturpolitiska målen som antogs av 2009 anger att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Det innebär att det ska vara möjligt att ta del av ett kulturutbud som präglas av mångfald och hög kvalitet oavsett var man bor i landet. Ett annat av de nationella kulturpolitiska målen anger att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Detta mål innebär bl.a. att samhället ska präglas av en rikedom av kulturuttryck (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen för den statliga kulturpolitiken gäller för de nationella kulturinstitutionerna och är också avsedda att vägleda och inspirera politiken i kommuner och landsting. Utskottet kan konstatera att regeringen antog en samlad hbt-strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Syftet med hbt-strategin är att stärka arbetet för hbt-personers situation i . Som en del i detta arbete har regeringen i regleringsbrevet gett i uppdrag att vara en strategisk myndighet, enligt regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Uppdraget ska genomföras så att kulturmyndigheter, kulturaktörer och publik engageras. Myndigheten ska samråda med övriga strategiska myndigheter, dvs. , , och . Samverkan ska även ske med organisationer som företräder hbt-personer och med relevanta kulturaktörer. Myndigheten ska redovisa planerade och vidtagna insatser till (och ) . För uppdraget får användas från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m., anslagspost 9. Regeringen har vidare i regleringsbrevet gett Riksutställningar i uppdrag att genomföra en särskild kartläggning av hur hbt-perspektivet belyses inom utställningsområdet. Kartläggningen ska genomföras utifrån en global omvärldsanalys. Inom ramen för uppdraget bör även möjligheter och metoder för sektorn att utveckla hbt-perspektivet inom utställningsmediet presenteras. Redovisningen av uppdraget ska ske till (med kopia till ). Utskottet anser att motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 19 är tillgodosedd med vad som anförts. Något initiativ från sida behövs således inte. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vidare riktlinjer och uppföljning av avtalet om medverkans- och utställningsersättning, , med hänvisning till att ett sådant arbete pågår. Jämför reservation 5 (S, MP, V). i m.fl. (S) tar i kommittémotion 2013/14:Kr339 yrkande 26 upp frågan om . För att avtalet ska få en verklig praktisk betydelse för de konstnärer som ställer ut gäller att avtalet efterlevs. Motionärernas uppfattning är att alla som får statligt bidrag till sin verksamhet ska följa och föreslår därför att regeringen utarbetar riktlinjer för att alla institutioner som får statligt bidrag följer . Regeringen bör, enligt motionärerna, skyndsamt bereda denna fråga och återkomma till med förslag. I samma motions yrkande 27 begärs att ges i uppdrag att ansvara för uppföljningen av hur efterlevs. Motionärerna anser att det är angeläget att följs upp . I partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 12 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tillämpa . Motionärerna hävdar att avtalet alltför sällan följs och vill att utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tvingas att tillämpa . Medverkans- och utställningsavtalet (), som är ett ramavtal för konstnärers medverkan och ersättning vid utställning, godkändes av regeringen och trädde i kraft . Avtalet har upprättats mellan staten representerad av å den ena sidan och (), Föreningen och Industriformgivare (), Föreningen och å den andra sidan. Avtalet reglerar villkor och ersättningsnivåer vid visning av konstverk som ägs av konstnärerna själva. Det omfattar nu levande konstnärer som har sin huvudsakliga verksamhet i och/eller är stadigvarande bosatta i landet, oberoende av organisationstillhörighet. Avtalet omfattar även statliga myndigheter och institutioner som får statliga anslag eller bidrag för sin verksamhet. I enlighet med avtalet har en referensgrupp tillsatts av avtalsparterna. Gruppen ska följa hur avtalets bestämmelser implementeras och tillämpas. För att fullgöra sina uppgifter ska gruppen få tillgång till enskilda avtal som har upprättats mellan konstnärer och arrangörer. Avtalet reglerar vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla när statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konstnären. Regeringen har framhållit betydelsen av att avtalet fungerar som en förebild för andra offentliga och privata utställare (prop. 2009/10:1 utg.omr. () har, bl.a. med medel från regeringen, gjort en informations- och utbildningsinsats för att ska få en så bred tillämpning som möjligt även på det regionala och det kommunala planet. verkar vidare för att samtliga regioner som ingår i kultursamverkansmodellen ska skriva in i sina kulturplaner att de avser att följa . har tillsammans med parterna genomfört en uppföljning av hur tillämpats. Uppföljningen har redovisats i en rapport (dnr Ku2013/1327/KO). Enligt uppföljningen fyller avtalet en viktig roll men det skulle med fördel kunna förenklas och förtydligas. Regeringen har därefter gett i uppdrag att i dialog med berörda konstnärsorganisationer utarbeta ett nytt avtal. Syftet med omförhandlingen är att förenkla och förtydliga avtalet och därmed ge förutsättningar för att fler statliga institutioner ska använda det. Det är också angeläget att genom ett enklare och tydligare avtal ge förutsättningar för att öka andelen övriga utställningsarrangörer som tillämpar dess principer. lämnade ett sådant förslag på ett omförhandlat till . Förslaget har tagits fram tillsammans med KRO/KIF, Svenska Tecknare och . har i rapporten – nulägesanalys och förslag till revidering bedömt att det finns områden i som är i behov av revidering. I förslaget har bl.a. begreppet konstnär ändrats till upphovsman, konstverk till verk och konstutställning till utställning för att på ett tydligare sätt omfatta exempelvis fotografer, illustratörer och tecknare. Andra förslag på ändringar är sluttande tariffer, ersättningar, efter tolv veckors utställning. Syftet är att underlätta för kulturhistoriska institutioner som har längre utställningsperioder att ställa ut konst och därmed öka arbetsmöjligheterna för bild- och formkonstnärer. I det inlämnade förslaget är det också tydligare att utställningsersättningen inte kan förhandlas bort av statliga institutioner och att den ska betalas till konstnärer vid utställning av verk som är i deras ägo, oavsett om avtal har tecknats eller inte. Ett reviderat är en del i arbetet för att öka antalet arrangörer som tillämpar . Det omförhandlade avtalet gäller från det datum som regeringen godkänner det. Detta förväntas ske . har tidigare uttalat att det är angeläget att tillämpas inte bara av statliga institutioner utan även av icke-statliga institutioner som får statligt stöd (senast i bet. 2012/13:KrU11). Utskottet förutsätter att så sker. Utskottet anser att det är viktigt att avtalet följs upp och konstaterar att ett sådant arbete sker. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr339 (S) yrkandena 26 och 27 samt 2013/14:Kr309 (V) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om scenkonstallianserna. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I motion 2013/14:Kr317 av (S) anförs att möjligheterna att höja anslaget till scenkonstnärsallianserna bör ses över. I motionen framförs att arbetslösheten bland kulturarbetare är högre än i många andra grupper och att många kulturarbetare tvingas lämna kulturarbetsmarknaden. Scenkonstallianserna bidrar till att fler scenkonstnärer kan arbeta och därmed få en tryggare social och ekonomisk situation. Det finns tre scenkonstallianser, , Dansalliansen och Musikalliansen, som tillsammans har 315 anställda. Alliansmodellen kan beskrivas som en tredje anställningsform och innebär förenklat att frilansande skådespelare, dansare och musiker anställs av en s.k. allians som drivs i form av ett aktiebolag. Aktiebolaget finansieras med statliga bidrag och ägs gemensamt av arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna på respektive scenkonstområde. Det statliga bidraget för allianserna uppgår 2014 till totalt (utg.omr. 17 anslaget 1:2) Allianserna betalar ut lön till scenkonstnärerna då de saknar engagemang. Genom sin anställning får de möjlighet att vid behov vara sjukskrivna eller föräldralediga samt ta semester. Vidare betalar allianserna in pensionspremier för de anställda. Därutöver erbjuder samtliga tre scenkonstallianser sina anställda olika former av kompetensutveckling samt arbetar med arbetsförmedlande verksamhet. Syftet med allianserna är bl.a. att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Det kan nämnas att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17) bedömer att den nuvarande statliga regleringen av tjänstepensionerna på scenkonstområdet bör avvecklas fr.o.m. och ersättas med en kollektivavtalsreglerad ordning. Regeringen avser att återkomma till parterna om ramarna för en statlig finansiering av den nya pensionsordningen. uppföljnings- och utvärderingsgrupp gjorde en uppföljning och utvärdering av scenkonstalliansernas verksamhet. Resultatet av arbetet redovisades i form av en rapport, Verksamheten vid scenkonstallianserna – En utvärdering (2011/12:RFR10). Gruppen konstaterade bl.a. att scenkonstallianserna på ett avgörande sätt har ökat den sociala och ekonomiska tryggheten för dem som anställts, som många kvalificerade frilansare står utanför allianserna. Utskottet ser inga skäl för ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Därmed avstyrks motion 2013/14:Kr317 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda möjligheterna att skapa en konstnärsallians för bild- och formkonstnärer samt ett motionsyrkande om en samlad nationell strategi för bild- och formområdet. Jämför reservation 7 (V). m.fl. (V) anför i partimotion 2013/14:Kr309 yrkande 9 att regeringen skyndsamt bör utreda möjligheterna att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärer. vill undersöka möjligheterna att skapa en fjärde konstnärsallians för bild- och formkonstnärer på samma sätt som de s.k. teater-, musik- och dansallianserna. Motionärerna menar att bildkonstnärerna är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla. I samma motions yrkande 13 begärs att regeringen utformar en nationell strategi för bild- och formkonst. Detta område behöver enligt motionärerna en nationell strategi som samlar de viktigaste förslagen för att fler konstnärer ska kunna leva på sitt arbete samt att fler personer ska få tillgång till bildkonst i samhället. Utskottet konstaterar inledningsvis att anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer inom utgiftsområde 17 uppgår till . Bland annat får anslaget användas för visningsersättning och bidrag till bild- och formkonstnärer. Medlen fördelas av genom . ska, i enlighet med sin instruktion (2007:1199), analysera och sprida kunskap om konstnärernas sociala och ekonomiska situation. En av regeringens prioriteringar för kulturpolitiken är förbättrade villkor för den nyskapande kulturen. En utgångspunkt för regeringen är att öka möjligheten för kulturskapare att leva på sitt skapande. En rad insatser görs på detta område (jfr prop. 2013/14:1 s. 100–101). Förutom bidrag och stipendier som fördelas av kan nämnas exempelvis och Skapande skola. Sammantaget visar det anförda att en lång rad insatser har gjorts och görs kontinuerligt på det konstnärspolitiska området. Utskottet anser sig kunna utgå från att regeringen även fortsättningsvis kommer att bedriva en aktiv konstnärspolitik med samma syfte som , nämligen att de professionella konstnärerna ska kunna leva på sin yrkesverksamhet och ha goda möjligheter att fritt utveckla sitt konstnärliga skapande. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att de aktuella motionsyrkandena bör föranleda tillkännagivanden till regeringen. Motion 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 9 och 13 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om enprocentsregeln vid offentligt byggande med hänvisning till publicerade undersökning av i vilken omfattning kommunerna, landstingen, regionerna och staten ger konstnärer uppdrag för byggnadsanknuten konst. Jämför reservation 8 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 28 anförs att det saknas kunskap om hur enprocentsregeln efterlevs. Motionärerna anser därför att det vore viktigt att det görs en utvärdering av hur enprocentsregeln fungerar i praktiken och menar att det behöver göras en grundanalys av hur enprocentsregeln efterlevs i kommuner, landsting och på statlig nivå samt hos privata aktörer som byggbolag m.fl. Motionärerna vill därför ge Myndigheten för kulturanalys, i samarbete med samt , i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering men också parallellt förstärka informationen om enprocentsregeln. I kommittémotion 2013/14:Kr338 av m.fl. (MP) yrkande 3 begärs att ska utvärdera enprocentsregeln om utsmyckning av offentliga miljöer. I motionen framförs att det saknas kunskap om hur enprocentsregeln fungerar i praktiken. anser därför att det behövs en utvärdering av hur regeln efterlevs på såväl nivå, landstingsnivå och statlig nivå som hos privata aktörer och att bör ansvara för en sådan utvärdering. bör också upprätta rekommendationer för hur fler kan stimuleras att tillämpa enprocentsregeln. I partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 10 begärs förslag till ett stimulanspaket med utbildning och ekonomiskt stöd för kommuner och landsting som antar enprocentsregeln för konstnärlig gestaltning. I samma motions yrkande 11 anförs att regeringen bör utreda hur många kommuner och landsting som använder enprocentsregeln, hur enprocentsregeln kan spela en större roll i framtida byggnationer och investeringar samt vilka eventuella sanktioner som kan vara aktuella mot byggherrar som inte tillämpar enprocentsregeln. Den s.k. enprocentsregeln introducerades för att skapa arbetsuppgifter för bildkonstnärerna (prop. I propositionen framhöll regeringen att det i anslag till statliga byggnader under vissa förutsättningar regelmässigt borde beräknas ett icke alltför ringa belopp till konstnärlig utsmyckning. Bidraget skulle inte generellt fastlåsas vid ett visst procenttal, utan bestämmas från fall till fall, men det borde i allmänhet inte understiga av byggnadskostnaderna. I enlighet med förslaget i propositionen tillkom , numera , som skulle avgöra hur disponibla medel skulle fördelas på olika slags arbeten, såsom skulptur och stafflikonst. Efter att medelsanvisningen för den konstnärliga utsmyckningen under avbrutits infördes fr.o.m. /48 ett fast belopp.