bet · H101UbU13 · 2014-01-27 00:00:00 — Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub568 (S) yrkande 4 och 2013/14:Ub572 (S) yrkande 5. Övriga förslag om satsningar Med anledning av att en ökning av anslaget till har påbörjats för att finansiera delar av kostnaden för läkarutbildningen anser utskottet att motionsyrkandet är tillgodosett men vill också påminna om att det finns möjlighet för att genom interna omprioriteringar skjuta till medel till lärarutbildningen. Med anledning av att regeringen har sett över ersättningen till bl.a. de fristående teologiska högskolorna anser utskottet att motionsyrkandet kan anses tillgodosett. Mot bakgrund av den aviserade ökningen av antalet platser på speciallärarutbildningen finner utskottet att motionsyrkandet om speciallärare är tillgodosett. Enligt utskottet är de satsningar på specifika utbildningar som har genomförts och planerats väl avvägda för att möta efterfrågan på högre utbildning. Utskottet vill också påminna om det nuvarande resurstilldelningssystemet som innebär att universitet och högskolor får ett samlat anslag för utbildning. Det innebär att lärosäten har möjlighet att genom interna omprioriteringar skjuta till medel till vissa utbildningar. Sammantaget anser utskottet inte att det finns skäl för några ytterligare satsningar på särskilda regioner, lärosäten eller utbildningar utöver de som regeringen har genomfört och aviserat. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub279 (KD) yrkande 1, 2013/14:Ub281 (M), 2013/14:Ub361 (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub493 (S), 2013/14:Ub583 (C), 2013/14:N333 (FP) yrkande 8 och 2013/14:N340 (S) yrkande 2. Utbildningens struktur och innehåll m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningens struktur och innehåll samt förlängd lärarutbildning. Jämför reservationerna 10 (S, V), 11 (MP) och 12 (MP, V). Utbildningens struktur och innehåll I motion 2013/14:Ub267 av (S) betonas att musiklärarutbildningen med inriktning mot bör göras mer attraktiv. Motionären framhåller bl.a. att musikämnesstudierna kan utökas, att kravet att läsa tre ämnen kan tas bort och att studenterna fritt kan få välja ett andra ämne förutom musik att undervisa i. I motion 2013/14:Ub440 av (S) begärs ett tillkännagivande om att det i alla lärarutbildningar ska ingå utbildning i utomhuspedagogik. Motionären hänvisar bl.a. till en studie som visar att barn som vistades på en naturrik förskolegård var friskare, mer motoriskt utvecklade och hade bättre koncentrationsförmåga än barn som vistades på en enklare och mer naturfattig innerstadsgård. I motion 2013/14:Ub441 av m.fl. (S) framhålls att lärarutbildningarna bör innehålla lekpedagogik för att kunna hjälpa krigstraumatiserade barn. I motion 2013/14:Ub537 av i m.fl. (S) framhålls att musikutbildningen inom lärarutbildningen ska säkerställas med en hög nivå för framtiden i syfte att öka intresset för att bli lärare i estetiska ämnen på högstadiet. I motion 2013/14:Ub387 av (M) betonar motionären att det behövs betydligt större kunskaper om brott mot barn hos dem som möter barn i sin yrkesroll. Därför menar motionären att regeringen bör se över behovet av ett obligatoriskt moment i utbildningen om barn som far illa för högskolestudenter som i sin blivande yrkesroll kommer att arbeta med barn. I motion 2013/14:Ub402 av (M) understryks att mindfulness kan vara ett viktigt verktyg mot ökad stress och psykisk ohälsa. Motionären framhåller att fler utbildningar bör innehålla kunskap om och verktyg för att minska stress och ohälsa. I motion 2013/14:Ub574 av m.fl. (MP) anförs att regeringen bör ges i uppdrag att ändra lärarutbildningen för att tillgodose kultur- och musikskolornas behov av utbildade lärare. Motionärerna påpekar bl.a. att när de nya lärarutbildningarna skapades försämrades förutsättningarna för kultur- och musikskolorna. innebär lärarutbildningen att studenterna ska läsa minst två ämnen, varigenom de rena instrumentlärarutbildningarna försvunnit. I motion 2013/14:Ju388 av (KD) yrkande 2 föreslås att regeringen utreder möjligheterna att införa obligatorisk undervisning om barns rättigheter och om barnsexhandel på samtliga grundutbildningar där studenter i sin framtida yrkesutövning möter och arbetar med barn. I kommittémotion 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 5 framhålls att regeringen bör återkomma med förslag på hur samtliga lärarutbildningar kan ge behörighet för utbildning på master- och forskarnivå. Motionärerna betonar att både lärare inom den obligatoriska skolan och lärare med inriktning mot fritidspedagogik bör ha en bred och djup forskningsförankring i sin utbildning. För att lärare med inriktning mot fritidshem ska få tillräcklig kompetens i fritidspedagogik och sidoämnen, inklusive de teoretiska ämnena, för att undervisa 6–12-åringar är det dessutom enligt motionärerna nödvändigt att utbildningen förlängs. Bakgrund och tidigare behandling m.m. Utbildningens struktur och innehåll Målen för respektive examen anges i högskoleförordningens (1993:100) bilaga 2 (examensordningen). Ett antal mål anges under var och en av rubrikerna Kunskap och förståelse, Färdighet och förmåga samt Värderingsförmåga och förhållningssätt. För ämneslärarexamen anges bl.a. under rubriken och förståelse att studenten ska visa sådan kunskap om barns och ungdomars utveckling, lärande, behov och förutsättningar som krävs för den verksamhet som utbildningen avser samt visa kunskap om och förståelse för sociala relationer, konflikthantering och ledarskap. Under rubriken och förmåga anges bl.a. att studenten ska visa fördjupad förmåga att skapa förutsättningar för alla elever att lära och utvecklas, visa förmåga att ta till vara elevers kunskaper och erfarenheter för att stimulera varje elevs lärande och utveckling och visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Under rubriken och förhållningssätt anges bl.a. att studenten ska visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och utveckla sin kompetens i det pedagogiska arbetet. Regeringen bedömde i propositionen Bäst i klassen (prop. 2009/10:89) att grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem bör omfatta 180 högskolepoäng mot bakgrund av att utbildningen behövde förtydligas och enligt regeringen kunde förkortas. Regeringen delade därmed inte utredarens förslag i betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) om en utbildning omfattande 240 högskolepoäng för arbete i fritidshem (prop. 2009/10:89 s. 22). Regeringen anförde även i propositionen att samtliga lärare och förskollärare bör kunna erbjudas kompletterande kurser som bl.a. leder till fördjupade ämneskunskaper i ett eller flera av de ämnen som redan ingår i den aktuella lärar- eller förskollärarexamen. Enligt propositionen kan sådana kurser även innefatta kurser som leder till en magister- eller masterexamen genom vilka t.ex. personer med en grundlärarutbildning med inriktning mot fritidshemmet kan nå allmän behörighet till forskarutbildning (prop. 2009/10:89 s. 41). Utbildningens struktur och innehåll Utskottet vill framhålla att det är universitet och högskolor som har ansvar för den närmare bedömningen av vilka kurser som ska ingå i respektive utbildning. Enligt utskottet är det lärosätena som bör avgöra vad utbildningarna i detalj ska innehålla för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub267 (S), 2013/14:Ub387 (M), 2013/14:Ub402 (M), 2013/14:Ub440 (S), 2013/14:Ub441 (S), 2013/14:Ub537 (S), 2013/14:Ub574 (MP) och 2013/14:Ju388 (KD) yrkande 2. Utskottet anser längden på lärar- och förskollärarutbildningarna är väl avvägd och att det inte är motiverat med något ställningstagande från med anledning av motionsyrkandet. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub397 (V) yrkande 5. Breddad rekrytering, tillträde och studentfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om breddad rekrytering, internationella studenter, insatser för utländska akademiker, antagningsregler och studentfrågor. Jämför reservationerna 13 (S, V), 14 (MP) och 15 (S, MP). I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 13 framhåller motionärerna att det krävs en tydligare styrning av arbetet med breddad rekrytering och att en myndighet bör få i uppdrag att främja breddad rekrytering och stödja lärosätenas arbete. Motionärerna anför vidare att arbetet med breddad rekrytering behöver integreras i lärosätenas övriga arbete och bedrivas strategiskt samt att resursfördelning och antagningssystem inte får motverka viljan att arbeta med detta. Även i motion 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 7 framhålls vikten av att arbeta med breddad rekrytering. Rekrytering av internationella studenter, insatser för utländska akademiker m.m. I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att en viss andel av studieplatserna bör öppnas för utomeuropeiska studenter. Utgångspunkten ska enligt motionärerna vara att studier i är avgiftsfria. I motion 2013/14:Ub286 av (S) framhålls behovet av en samlad strategi för att vända trenden med ett minskat antal internationella studenter vid svenska lärosäten. Motionären pekar bl.a. på att en del av denna strategi innebär att analysera studieprogrammens omfattning, men också lägre anmälningsavgifter och utökade resurser för marknadsföring. I motion 2013/14:Ub442 av (S) anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att avgiftsbefria utomeuropeiska studenter. I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 15 föreslår motionärerna att ett nytt och snabbt spår in på högskolan bör utvecklas för invandrade akademiker med intensivkurser i svenska, gärna i kombination med kompletterande utbildning. I motion 2013/14:Ub522 av (KD) yrkande 1 framhålls att validering av nyanlända invandrares och flyktingars utländska diplom bör gå fortare i syfte att underlätta inträdet i arbetslivet. I yrkande 2 anför motionären att validering och språktester för olika yrkeskategorier bör ske i stället för att vara begränsade till . I kommittémotion 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att förändra meritpoängssystemet. Motionärerna framhåller vidare att kurser i modersmål och minoritetsspråk bör ge meritpoäng på samma sätt som kurser i moderna språk. Dessutom betonas att antagningssystemet till högskolan bör ses över i sin helhet. I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 12 begär motionärerna en översyn av antagningssystemet till högskolan för att göra det mer rättvist och transparent. Motionärerna framhåller att systemet har fått kritik för att vara svåröverskådligt, för att det har dålig prognoskraft och för att det kan leda till ökad snedrekrytering. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att arbetslivserfarenhet ska vara meriterande vid tillträde till högskoleutbildning. Motionärerna menar att detta skulle leda till fler erfarenheter och perspektiv i studentgruppen, vilket höjer utbildningens kvalitet. I motion 2013/14:Ub501 av (S) föreslås att den s.k. 25:4-regeln återinförs. Motionären påpekar att äldre studenter utgör en viktig resurs eftersom de oftast är mycket studiemotiverade och har helt andra erfarenheter än sina yngre studiekamrater. I motion 2013/14:Ub214 av m.fl. (MP) begärs ett tillkännagivande om att öka folkhögskolekvoten vid antagning till högskoleutbildning. I motion 2013/14:Ub309 av (KD) betonas vikten av att utreda högre antagningskrav för lärarutbildningen. Motionären menar att det för att kunna antas till lärarutbildning bör krävas lägst betyget B i vissa ämnen. I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 19 framhåller motionärerna att det behövs en översyn av konsekvenserna av avvecklingen av kårobligatoriet. Denna översyn behöver, enligt motionärerna, också omfatta hur studentinflytandet kan säkras långsiktigt och utan stark beroendeställning till vare sig staten eller lärosätena. I motion 2013/14:Ub489 av m.fl. (S) framhålls att studenter saknar skydd i lagen för ledighet för förtroendeuppdrag och att en översyn av högskolelagen bör göras i detta avseende. Bakgrund och tidigare behandling m.m. Av 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) framgår att högskolorna aktivt ska främja och bredda rekryteringen till högskolan. Målet är en ökad rekrytering av socialt och etniskt underrepresenterade grupper vid högskolan (prop. 2001/12:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98). Vidare framhöll regeringen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 89) att den sociala snedrekryteringen i stor utsträckning bl.a. beror på skillnader i prestationer i . Rekrytering av internationella studenter, insatser för utländska akademiker m.m. Frågan om studieavgifter för utomeuropeiska studenter behandlades i samband med propositionen Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). Regeringen anförde i propositionen att tredjelandsstudenter på en rad olika sätt bidrar till svensk högre utbildning och forskning och till det svenska samhället i stort. När det gäller stipendier till tredjelandsstudenter innebar beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 7, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91) att de avsatta medlen till stipendieprogrammen ökade med . I budgetpropositionen har regeringen bedömt att antalet stipendier ska ökas ytterligare och att ska fördelas till stipendier för studieavgiftsskyldiga studenter (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7 s. 57, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:127). Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionen att statliga universitet och högskolor ges möjlighet att separat anta sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet för högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. Syftet är enligt regeringen att möjliggöra för universitet och högskolor att anta fler och högt meriterade tredjelandsmedborgare (prop. 2013/14:1 utg.omr. 82–83). När det gäller kompletterande utbildningar finns det sådana för ett antal yrkesgrupper, bl.a. jurister, lärare, läkare och sjuksköterskor. Dessa anordnas enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Syftet med dessa utbildningar är att ge personer som har en avslutad utländsk högskoleutbildning möjlighet att avlägga en motsvarande svensk examen eller få kunskaper för att kunna få behörighet i att utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för. I budgetpropositionen föreslår regeringen en förstärkning för att kunna upprätthålla nuvarande antal platser inom kompletterande utbildning för yrkesgrupperna lärare, jurister, läkare, sjuksköterskor och tandläkare. Utöver denna förstärkning innebär beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) att resurserna för kompletterande utbildning för personer med en utländsk lärarutbildning utökas ytterligare och omfattar ca . Vidare har i regleringsbrevet fått i uppdrag att följa etableringen på arbetsmarknaden för individer som har genomgått kompletterande utbildning. Regeringen presenterade flera insatser för personer med utländsk utbildning i budgetpropositionen . Regeringen anförde under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet att en kartläggning av omfattningen av valideringen av utrikes föddas respektive nyanländas kompetens kommer att göras som ett underlag för att förbättra och utveckla valideringen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 13 s. 31). är den nya myndigheten och högskolerådet (UHR) ansvarig för all bedömning av utländsk utbildning. Uppgiften innefattar bedömning av utländska gymnasiebetyg, avslutade utländska utbildningar inom högre utbildning och eftergymnasial utbildning som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen. Myndigheten har vidare haft i uppdrag att utreda behovet av att kunna bedöma utländska examina för personer som saknar dokumentation samt föreslå vilka metoder som skulle kunna användas för bedömning i de fall dokumentation saknas. I redovisningen av uppdraget (UHR dnr 1.1.1-3686-2013) föreslår UHR bl.a. att ett dokument som beskriver den utländska utbildningsbakgrunden ska kunna utfärdas till personer som saknar dokumentation över sin utbildning. Dokumentet bör ses som en kartläggning av den sökandes formella utbildningsmeriter och ska utfärdas utifrån UHR:s expertkunskaper om det utländska utbildningssystemet, den sökandes egna kompletterande uppgifter om utbildningens innehåll, samt vissa stöddokument som styrker den sökandes uppgifter. Förutom när det gäller ett fåtal grundläggande principer som är reglerade i högskolelagen (1992:1434), bl.a. att högskolorna så långt det är möjligt med hänsyn till kvalitetskraven ska ta emot alla behöriga sökande (4 kap. 1 §) och att ett urval ska göras om detta inte är möjligt (4 kap. 3 §), har bemyndigat regeringen att meddela föreskrifter om tillträde till högskoleutbildning. Regeringen har under den föregående och nuvarande valperioden gjort flera justeringar av regelverket. Bestämmelserna har anpassats till strukturen och innehållet i den nya gymnasieskolan, bl.a. genom att systemet med meritpoäng har förenklats och renodlats. Regeringen har även förändrat meritvärderingsbestämmelserna för sökande med betyg från utländsk gymnasial utbildning och öppnat för att sökande med äldre betyg ska kunna tillgodoräknas meritpoäng. Regeringen har även beslutat om en särskild urvalsgrupp för sökande med betyg från den nya gymnasieskolan –2017. Bakgrunden är att sökande från den nya gymnasieskolan bedöms vara bättre förberedda för högskolestudier än sökande som har gått ut gymnasieskolan före reformen. bedöms sökande från den nya gymnasieskolan ha svårare att konkurrera om högskoleplatser, bl.a. eftersom färre förväntas få högsta betyg. När det gäller frågan om meritpoäng för kurser i modersmål kan elever som läser modersmål få pröva för betyg enligt kursplanerna för moderna språk i sitt modersmål. En förutsättning för att en skolenhet ska få erbjuda prövning i en kurs är att det bedrivs undervisning i kursen (8 kap. gymnasieförordningen [2010:2039]). Det är möjligt att pröva för betyg i modersmål i en annan kommun än den egna. När det gäller arbetslivserfarenhet som merit vid tillträde till högskoleutbildning föreslog regeringen i propositionen Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet (prop. 2006/07:10) att den s.k. 25:4-regeln skulle avskaffas. Regeln innebar att grundläggande behörighet uppnåddes genom ålder i kombination med arbetslivserfarenhet. I propositionen föreslog regeringen även att regeln om högskoleprovsresultat i kombination med arbetslivserfarenhet skulle avskaffas. Regeln innebar att hälften av de platser som fördelades på grundval av resultat på högskoleprovet skulle ges till sökande som dessutom hade arbetslivserfarenhet på minst halvtid, den s.k. HA-gruppen. Dessa sökande fick ett poängtillägg för arbetslivserfarenhet till sitt högskoleprovsresultat. Regeringen föreslog att universitet och högskolor själva skulle få bestämma urvalsgrunder för högst en tredjedel av platserna på en utbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. fanns denna möjlighet för högst av platserna. Regeringen framhöll att ett syfte med de urvalsgrunder som högskolorna bestämmer var att vid sidan om betyg och högskoleprov ge möjlighet att ta till vara meriter och erfarenheter som är särskilt betydelsefulla för utbildningen (prop. 2006/07:107 s. 20). När det gäller högre krav för antagning till lärarutbildning har genom beslutet om budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) godkänt en försöksverksamhet med lämplighetsprövning vid antagning till lärar- och förskollärarutbildning. beslutade att avskaffa kårobligatoriet fr.o.m. (prop. 2008/09:154, bet. 2008/09:UbU14, rskr. 2008/09:275). I stället har ett modernt system för studentinflytande införts. För att säkerställa en struktur för studenternas medverkan i lärosätenas kvalitetsarbete har regeringen och ansett att denna verksamhet ska stödjas med statsbidrag. I den proposition som låg till grund för reformen anförs att utgångspunkten är att studentkårerna utöver statsbidraget kan finansiera en stor del av sin verksamhet, vad gäller såväl studentinflytande som annan verksamhet, med frivilliga medlemsavgifter eller på annat sätt. och högskolor bör inom ramen för anslaget till utbildning och forskning kunna stödja studentkårerna finansiellt (prop. 2008/09:154 s. 38). var helt utan kårobligatorium vid de statliga universiteten och högskolorna. publicerade 2010 rapporten – en kartläggning (2010:14 R). Av rapporten framgår sammanfattningsvis att det är svårt att förutse hur förändringarna från ett kårobligatorium till ett frivilligt kårmedlemskap och den ökade friheten för lärosätena kommer att påverka studentinflytandet och studentkårernas verksamhet. Under det förra publicerade () en rapport i form av en enkätundersökning till studentkårerna om kårobligatoriets avskaffande. Rapporten togs fram tillsammans med . Utifrån rapporten föreslår SUHF bl.a. en översikt av regelverket, stärkt statligt ansvar för finansiering av kårerna och löpande uppföljningar av hur studentinflytandet utvecklas. När det gäller ledighet för förtroendeuppdrag framgår av 1 kap. 4 a § högskolelagen (1992:1434) att studenterna ska ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid högskolorna. Vidare ska högskolorna verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Av 7 kap. 33 § högskoleförordningen (1993:100) framgår att en högskola, om det finns särskilda skäl, i enskilda fall får besluta att den som är antagen till en utbildning på grundnivå eller avancerad nivå vid högskolan får anstånd med att påbörja studierna, eller får fortsätta sina studier efter studieuppehåll. Vidare framgår att Universitets- och högskolerådet får meddela närmare föreskrifter om anstånd och studieuppehåll. Av 4 § Universitets- och högskolerådets föreskrifter om anstånd med studier för antagna samt studieuppehåll (UHRFS 2013:3) framgår följande. Särskilda skäl för att få fortsätta studierna efter studieuppehåll kan vara sociala, medicinska eller andra särskilda omständigheter, t.ex. vård av barn, värnplikts- eller civilpliktstjänstgöring eller studentfackliga uppdrag. Särskilda skäl kan också vara tidsbegränsad provanställning enligt 12 § lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar eller tjänstgöring i Försvarsmakten för den som är anställd som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller enligt denna lag. Utskottet anser att breddad rekrytering är viktigt och att det krävs ett helhetsgrepp som involverar samtliga utbildningsnivåer för att bredda rekryteringen. Utskottet vill därför framhålla att de reformer som regeringen har genomfört och genomför för att förbättra kvaliteten och höja kunskapsresultaten i och gymnasieskolan även har stor betydelse för att bredda rekryteringen till högskolan. När det gäller åtgärder inom den högre utbildningen anser utskottet däremot inte att en snedrekrytering i första hand kan motverkas genom ett uppdrag till en central myndighet. I stället är det universitet och högskolor själva som bäst kan avgöra vilka insatser som ska genomföras för att bredda rekryteringen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub273 (S) yrkande 7 och 2013/14:Ub572 (S) yrkande 13. Rekrytering av internationella studenter, insatser för utländska akademiker m.m. När det gäller frågan om studieavgifter anser utskottet att det saknas tillräckligt starka skäl att erbjuda samtliga tredjelandsstudenter skattefinansierad avgiftsfri utbildning och att svenska universitet och högskolor i högre utsträckning bör konkurrera med utländska lärosäten genom hög kvalitet och inte genom avgiftsfri utbildning. Utskottet anser vidare att utländska studenter är en tillgång för svenska universitet och högskolor och att internationaliseringen av den högre utbildningen bl.a. är betydelsefull för att utveckla kvaliteten i undervisnings- och forskningsmiljöerna vid de svenska lärosätena.