bet · H101MJU14 · 2014-02-10 00:00:00 — 2013/14:MJU14 Ändringar i djurskyddslagen Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:41 Ändringar i djurskyddslagen och tre följdmotioner med sammanlagt 9 yrkanden samt 17 yrkanden från den allmänna motionstiden . Regeringen föreslår att det införs ett förbud i djurskyddslagen (1988:534) mot att genomföra sexuella handlingar med djur. Förbudet straffbeläggs i en ny bestämmelse i djurskyddslagen. För att kunna straffas ska enligt förslaget brottet ha begåtts uppsåtligen. Straffet föreslås bli böter eller fängelse i högst . Överträdelser av förbudet ska kunna leda till djurförbud eller till att den berörda omhändertar djuret eller djuren. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen gör regeringen vidare bedömningar i vissa frågor om användningen av försöksdjur, bl.a. definitionen av djurförsök, ett för alternativa metoder till djurförsök och att ändringar i etiska godkännanden som inte riskerar att inverka negativt på djurens välfärd bör förenklas. Utskottet ställer sig bakom de bedömningar som regeringen gjort i propositionen och föreslår att antar regeringens lagförslag. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns 14 reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) Därmed bifaller proposition 2013/14:41. 2013/14:MJ6 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del. 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del, 2013/14:MJ393 av (S), 2013/14:MJ483 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 27. Reservation 2 (V) Ytterligare resurser för 3R-arbetet 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del. Reservation 3 (MP) Myndigheters samordning på 3R-området 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del, 2013/14:MJ394 av (S) och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 28. Reservation 4 (MP, V) 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 29. Reservation 5 (S, MP, V) Forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del och 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del. Reservation 6 (MP) Reservation 7 (V) 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 8 (MP) Reservation 9 (V) 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del. Reservation 10 (MP, V) Handläggare för de djurförsöksetiska nämnderna 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del. Reservation 11 (MP, V) Rätt att överklaga beslut 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del. Reservation 12 (MP, V) 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 31. Reservation 13 (MP, V) 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 30. Reservation 14 (MP, V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade (dir. 2009:57) att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll, lämna förslag till ny djurskyddslag och förordning samt ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas. En av de frågor som utredaren fick i uppdrag att utreda särskilt var frågan om användning av djur för sexuella ändamål. Uppdraget i den delen innefattade att undersöka vilka åtgärder inom ramen för djurskyddslagstiftningen som kan vara lämpliga för att förtydliga och stärka skyddet för djur i detta avseende. Inom ramen för utredningen behandlades också vissa frågor om användningen av försöksdjur. Utredarens betänkande redovisades till regeringen (Ny djurskyddslag, SOU 2011:75). Betänkandet har remissbehandlats. har gett regeringen till känna att regeringen, efter att ha tagit del av nämnda utredning, skyndsamt bör återkomma med ett förslag inom ramen för djurskyddslagstiftningen om ett förbud mot sexuellt utnyttjande av djur (bet. 2010/11:MJU20, rskr. 2010/11:231). gav regeringen , () – Nationellt centrum för djurvälfärd samt i uppdrag att utarbeta ett förslag till hur det framtida nationella arbetet bör bedrivas inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med 3R-principen (Replacement, Reduction, Refinement). I utredningen (nedan kallad 3R-utredningen) behandlas bl.a. förslagen i betänkandet Ny djurskyddslag om en definition av djurförsök och om att överföra viss tillståndsgivning från till . Synpunkter på förslagen har lämnats vid ett remissmöte . Remissinstanserna har även haft möjlighet att lämna skriftliga synpunkter. I detta lagstiftningsärende behandlas frågan om användning av djur för sexuella ändamål. I propositionen behandlas även utredningens förslag och 3R-utredningens förslag om definitionen av djurförsök liksom förslaget att beslut om verksamhetstillstånd inom försöksdjursområdet och godkännande av anläggningar för försöksdjur bör flyttas från till . Utredningens förslag i övriga delar bereds vidare i . Regeringen har i lagstiftningsärendet hört Lagrådet. I propositionen föreslås att det införs ett förbud i djurskyddslagen (1988:534) mot att genomföra sexuella handlingar med djur. Förbudet straffbeläggs i en ny bestämmelse i djurskyddslagen. För att kunna straffas ska enligt förslaget brottet ha begåtts uppsåtligen. Straffet föreslås bli böter eller fängelse i högst . Överträdelser av förbudet ska kunna leda till djurförbud eller till att den berörda omhändertar djuret eller djuren. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen gör regeringen vidare bedömningar i vissa frågor om användningen av försöksdjur. Den svenska definitionen av djurförsök bör enligt regeringen bibehållas och det bör utredas vidare om vissa tillståndsfrågor som hanteras av ska flyttas till . Regeringen gör vidare bedömningen att ett för alternativa metoder till djurförsök, s.k. 3R-frågor, bör inrättas på . Slutligen anser regeringen att hanteringen av ändringar i etiska godkännanden som inte riskerar att inverka negativt på djurens välfärd bör förenklas genom att användares djurskyddsorgan får fatta sådana beslut. Överväganden och förslag i fråga om sexuella handlingar med djur Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Vidare avslår två motionsyrkanden (SD) om förbudets placering i . Jämför reservation 1 (SD). Sexuella handlingar med djur i Det är svårt att få en bild av i vilken omfattning som sexuella handlingar med djur förekommer i . Den dåvarande genomförde dock, på uppdrag av regeringen, två undersökningar (2005 och 2007) om i vilken omfattning djur används för sexuella ändamål (, dnr Jo2005/1146 och dnr Jo2007/202). Undersökningarna genomfördes genom enkäter till kommuner, länsstyrelser, veterinärer och kvinnojourer. Myndigheten tittade också på polisanmälda ärenden –2005. Genom undersökningarna fick kännedom om totalt 227 fall . Knappt två tredjedelar av fallen var från perioden –2005 och av dessa var 115 fall polisanmälningar om misstänkt brott. Enligt de uppgifter som fått och som baseras på enkäterna framgår följande om användningen av djur för sexuella ändamål. I en övervägande majoritet av fallen hade djuren fått fysiska skador och hade utsatts för ett uppenbart lidande. Det handlade bl.a. om stick- och skärskador på eller omkring könsorganen och om skador som uppstått till följd av att gärningsmannen hade använt vassa föremål vid penetration av t.ex. könsorganen. Det förekom även djur som kastrerats eller stympats. Flera fall hade dödlig utgång för djuret eller ledde till att avkomman aborterades. Utöver dessa fall fanns även ett mindre antal fall rapporterade där det inte var lika uppenbart att handlingarna hade medfört ett lidande för djuren. Dessa fall omfattade t.ex. djur som penetrerat eller stimulerat en människas könsorgan eller fall där en okänd person upptäckts i stall eller hagar med att smeka ett djur på ett sätt som av vittnet uppfattades som sexuellt laddat. En stor majoritet av fallen, , involverade hästar men även andra djurslag, t. ex. nötkreatur, får, hundar och katter, förekom. I rapporten bedömde att av samtliga misstänkta fall som kommit till myndighetens kännedom föll cirka 20 stycken utanför djurplågeribestämmelsens tillämpningsområde. Det rörde sig om fall där det var svårt att bedöma om djuren hade lidit fysiskt eller psykiskt. bedömde vidare att mörkertalet gällande sexuell användning av djur var stort och att det därför var omöjligt att uppskatta den verkliga omfattningen. Bestämmelser om skyddet av djur finns i djurskyddslagen (1988:534). I 2 § djurskyddslagen fastslås att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Denna bestämmelse är av generell natur och är inte straffsanktionerad. Med lidande avses även psykiskt lidande. I uttrycket onödigt lidande ligger att det i vissa fall är tillåtet att orsaka djur visst lidande, exempelvis i samband med att djur används för forskningsändamål. Djurplågeri är straffbelagt i 16 kap. 13 § . Enligt denna bestämmelse döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, genom misshandel, överansträngning eller vanvård eller på annat sätt otillbörligen utsätter djur för lidande, för djurplågeri till böter eller fängelse i högst . Med lidande avses i bestämmelsen såväl psykiskt som fysiskt lidande (prop. 1987/88:93 s. 50). Regeringen föreslår ett förbud mot att genomföra sexuella handlingar med djur. Förbudet ska inte omfatta handlingar som utförs av veterinärmedicinska skäl, i samband med avel eller av liknande berättigade skäl. I propositionen framhålls bl.a. att frågan om sexuella handlingar med djur har väckt stor allmän debatt . Det är svårt att veta hur vanligt det är att djur används sexuellt i . Detta beror särskilt på att det rör sig om företeelser som är starkt stigmatiserande. De undersökningar som har gjorts visar dock att det förekommer, och regeringen anser därför att det är motiverat att vidta åtgärder för att motverka beteendet. Utöver de moraliska aspekter som aktualiseras i frågan om sexuella handlingar med djur konstaterar regeringen att djurskyddslagstiftningen ska vara förebyggande och bygga på respekt för djurens särart. Det finns ett starkt intresse av att djur hanteras respektfullt. Att använda djur för sexuella ändamål kan enligt regeringen inte anses ligga i linje med den hänsyn till djurens välfärd och den respekt för djuren som är grundläggande i all djuromsorg. Detta måste anses gälla oavsett om den sexuella användningen medför ett konkret lidande för djuret eller inte. Regeringen anser därför att det finns ett behov av att tydliggöra att det inte är förenligt med djurskyddslagstiftningens syfte att använda djur för sexuella ändamål. Sådana handlingar bör alltså uttryckligen förbjudas. Lagrådet anser att det finns flera skäl, bl.a. starka systematiska skäl, som talar för att ett eventuellt förbud inte bör placeras i djurskyddslagen utan i . Regeringen anser för sin del att förbudets placering i djurskyddslagen är väl förenlig med den lagens systematik. De beteenden som förbudet är avsett att omfatta bör enligt regeringen uttryckas som sexuella handlingar med djur. Uttrycket sexuell handling skulle definitionsmässigt också kunna anses innefatta verksamhet som sker i samband med avel eller handlingar som utförs av veterinärmedicinska skäl. Sådan samhällsnyttig verksamhet, som sker under kontrollerade former och med utbildad personal, ska inte omfattas av förbudet. Detsamma gäller handlingar som utförs av liknande berättigade skäl såsom handlingar som har godkänts av en djurförsöksetisk nämnd enligt 21 § djurskyddslagen, exempelvis forskning i reproduktionsfrågor. Förbudets tillämpningsområde när det gäller vilka djur som omfattas bör vara detsamma som anges i 1 § djurskyddslagen. Detta innebär att husdjur, djur som används som försöksdjur samt andra djur som hålls i fångenskap omfattas av bestämmelsen. Enligt regeringen finns det, med hänsyn till de tidigare refererade undersökningarna om förekomsten av sexuella handlingar med djur i , inget behov av att utsträcka förbudet till att omfatta fler djur än de som anges i 1 § djurskyddslagen. Förbudsbestämmelsen bör enligt regeringen rikta sig till alla och inte, till skillnad från många andra bestämmelser i djurskyddslagen, enbart till den som håller djuren. Enligt Lagrådet skulle en placering i djurskyddslagen typiskt sett innebära att förbudet enbart riktade sig mot djurhållare eller andra som svarar för verksamhet som är reglerad i den lagen, vilket också skulle tala för att ett förbud bör placeras i . Huvuddelen av bestämmelserna i djurskyddslagen riktar sig till den som håller djur. Lagen innehåller dock även bestämmelser som riktar sig till en vidare krets. Det finns dessutom exempel på bestämmelser som inte reglerar en verksamhet utan som enbart förbjuder en viss behandling som i övrigt är oreglerad (jfr förbudet i 10 § mot operativa ingrepp och injektioner). Regeringen anser därför att det inte strider mot djurskyddslagens systematik att införa ett generellt förbud mot att genomföra sexuella handlingar med djur. Regeringen avser dock att i samband med beredningen av djurskyddsutredningens övriga förslag se över om lagens tillämpningsområde behöver förtydligas. En placering av förbudet under rubriken om grundläggande bestämmelser om hur djur ska hållas och skötas kan vara mindre lämplig med tanke på att det ska rikta sig till alla. Det finns därför goda skäl för att införa en särskild rubrik för sexuella handlingar med djur närmast före förbudsparagrafen. I propositionen föreslås att den som bryter mot förbudet att genomföra sexuella handlingar med djur ska dömas till böter eller fängelse i högst . Vidare föreslås att överträdelser av förbudet ska kunna leda till djurförbud och omhändertagande av djur. Lagändringarna ska träda i kraft . I motion 2013/14:MJ6 av (SD) yrkande 1 framhålls bl.a. att en regel som straffbelägger sexuella handlingar med djur främst har till syfte att förhindra djurets lidande. Ett förbud mot sexuella handlingar med djur borde därför placeras i anknytning till den redan befintliga regeln om djurplågeri i 16 kap. 13 § . Detta har framförts av både och Lagrådet. Vidare har Lagrådet i sitt remissvar anfört att det synes svårt att finna några skäl till varför inte också andra djur skulle omfattas av förbudet och att detta talar för att ett eventuellt förbud lämpligen bör placeras i . Som en logisk följd av att förbjuder tidelag menar vi att även regler om att organisera, upprätthålla lokaler, förmedla olaglig kontakt mellan människa och djur eller att på annat sätt befrämja sådan verksamhet kriminaliseras enligt nu gällande systematik för regler om sexualbrott. Förbudet bör då kompletteras med lagregler om förbud mot djurkoppleri. Sådana föreskrifter bör följa den befintliga systematik för sexualbrott som redan finns i (yrkande 2). Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534). Motion 2013/14:MJ6 (SD) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Överväganden i vissa frågor om försöksdjur Djurskyddslagens övergripande syfte är att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Lagen lämnar ett utrymme för att djur i viss utsträckning får användas på ett sådant sätt att de utsätts för lidande genom att användas som försöksdjur. Användningen av försöksdjur kan således ge upphov till svåra etiska överväganden. Den grundläggande principen för användning av försöksdjur, den s.k. 3R-principen (Replacement, Reduction, Refinement), innebär att djurförsök inte får utföras om man kan använda någon annan metod, som inte inbegriper djur, för att uppnå de eftersträvade resultaten, att så få djur som möjligt används och att användningen sker på ett sådant sätt att djuren inte utsätts för mer lidande än absolut nödvändigt. 3R används synonymt med uttrycket alternativa metoder till djurförsök. Inom många forskningsområden är djurförsök fortfarande en förutsättning för ny kunskap och t.ex. för att behandlingsmetoder för svåra sjukdomar ska kunna tas fram. är det angeläget att användningen av försöksdjur begränsas så långt som möjligt och att djurskyddsnivån är hög. och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ska tillämpas i medlemsstaterna fr.o.m. . Direktivet, som är genomfört i svensk lagstiftning i djurskyddslagen, djurskyddsförordningen och i myndighetsföreskrifter, har ett starkt fokus på 3R-principen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande (S) om definitionen av djurförsök. I artikel 3.1 i direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål definieras begreppet försök. Av artikeln framgår att användning av djur i vetenskapliga syften eller för undervisningsändamål utgör försök om åtgärden kan vålla djuret smärta, lidande, ångest eller bestående men i minst lika stor utsträckning som ett nålstick som har utförts i enlighet med god veterinärmedicinsk praxis. Till direktivets definition av försök räknas även alla åtgärder som har som mål, eller som kan leda till, att det föds eller kläcks ett djur eller framställs och upprätthålls en genetiskt modifierad djurstam. Detta under förutsättning att djuren påverkas i samma grad som i fråga om försök. Det kan tilläggas att med upprätthållande av en stam av djur avses i detta sammanhang bevarande av stammen genom avel med bibehållande av dess genetiska egenskaper. Enligt artikel 2 i samma direktiv får medlemsstaterna behålla bestämmelser som syftar till ett mer långtgående skydd av försöksdjur. Nationella bestämmelser om definitionen av djurförsök finns i 1 c § djurskyddslagen. Enligt den bestämmelsen definieras djurförsök som användning av djur för vetenskaplig forskning, sjukdomsdiagnos, utveckling samt framställning av läkemedel och andra kemiska produkter. Vidare omfattas undervisning av definitionen, om användningen innebär att djuret utsätts för vissa åtgärder som anges i bestämmelsen eller om djuret orsakas eller riskerar att orsakas lidande. Även användning av djur för andra jämförliga ändamål omfattas av definitionen. Artikel 2 i direktiv /63/EU ger, som har nämnts, möjlighet att behålla den nu gällande definitionen av djurförsök i djurskyddslagen. Enligt regeringen finns det en risk för att en anpassning till direktivets definition av djurförsök kan leda till gränsdragningsproblem i fråga om huruvida djur kan anses vara utsatta för ett lidande i nivå med ett nålstick eller inte. För att undvika detta bedömer regeringen, i likhet med flera remissinstanser, att den svenska definitionen av djurförsök bör bibehållas. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del föreslår utredaren till ny djurskyddslag en ny definition på försöksdjur. Den definition som används i EU bygger på att det vetenskapliga försöket ska vålla djuren smärta. Motionärerna delar inte utredarens uppfattning att ska gå över till EU:s definition eftersom det inte alltid går att förutse vilken nivå av smärta som djurförsöket kan ge upphov till. Som framhålls i propositionen ger den svenska definitionen försöksdjuren ett mer omfattande skydd eftersom den utgår från ändamålet med användningen. All användning av försöksdjur är därmed, som huvudregel, föremål för djurförsöksetisk prövning där man säkerställer att försöket uppfyller 3R-principen. Vidare är den svenska definitionen väl förankrad hos de som bedriver verksamhet med djurförsök. En möjlighet att minska den administrativa bördan för användarna är att meddelar ytterligare föreskrifter om undantag från etiskt godkännande i fråga om djurförsök som sannolikt inte orsakar lidande. Detta är möjligt med stöd av befintliga bemyndiganden. Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, anser därmed att motion 2013/14:MJ485 (S) yrkande 5 i denna del kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, V) om ett för 3R-frågor. Vidare avslår ett motionsyrkande (MP) om finansieringen av ett för 3R-frågor. Jämför reservation 2 (V). 3R-utredningen bedömer att kompetensen i nämnderna, särskilt i frågor om alternativa metoder, behöver höjas. Vidare bedömer utredningen att nämnderna kontinuerligt behöver ha tillgång till stöd i dessa och andra frågor som måste beaktas för en ingående genomlysning av de föreslagna projekten. Regeringen delar 3R-utredningens bedömning. 3R-området är brett och omfattar många olika slag av verksamheter med ett flertal aktörer inblandade. Regeringen bedömer att det finns ett behov av samordning och ett utvecklat samarbete mellan de olika aktörerna. För att kunna stärka arbetet med alternativa metoder till djurförsök måste de berörda parternas erfarenheter och kunskap tas till vara och ett effektivt samarbete utvecklas. För att underlätta och strukturera ett sådant samarbete anser regeringen att man bör inrätta ett nationellt för 3R-frågor. Regeringen bedömer att det nationella kompetenscentret bör verka inom en rad olika områden och utvecklas till en naturlig samlingspunkt för olika intressenter. 3R-utredningen har föreslagit att det nationella kompetenscentret för 3R-frågor organisatoriskt bör placeras hos och där knytas till den nationella kommittén för skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål. Kommittén inrättades hos som ett led i genomförandet av det nya försöksdjursdirektivet. Regeringen delar 3R-utredningens bedömning att det är lämpligt att det nationella kompetenscentret för 3R-frågor finns inom och att det är naturligt att det knyts till den nationella kommittén. Regeringen vill dock betona vikten av att etablera ett effektivt och utvecklat samarbete med berörda parter vid universitet och högskolor, forskningsbeviljande myndigheter och organ, övriga myndigheter, näringslivet och berörda organisationer. Regeringen bedömer, i likhet med 3R-utredningen, att den personal vid som ska arbeta vid centret bör ha vetenskaplig kompetens. har vidare, , väl etablerade kontakter med företrädare för forskarsamhället, berörda myndigheter och organisationer. Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) vid är med sitt uppbyggda expertnätverk ett exempel på en självklar samarbetspartner. Utöver detta är det enligt regeringens mening väsentligt att gör en inventering av övriga intressenter inom området och etablerar kontakter med t.ex. forsknings- och utvecklingsverksamhet inom sådana områden som är relevanta för 3R-området. Behovet av att utveckla och samordna arbetet med 3R-frågor är angeläget och regeringen bedömer därför att bör ges i uppdrag att inleda bildandet av ett för 3R-frågor. Inom ramen för uppdraget bör återkomma till regeringen med information om hur centret bör organiseras och om de uppgifter som vilar på centret i förhållande till den nationella kommittén och förvaltningsuppgifter. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 1 bör ett för 3R-frågor inrättas vid Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW). Ett 3R-center bör på lång sikt placeras organisatoriskt under en framtida DjurO och det krävs ett reserverat anslag för ändamålet. Innan en sådan ordning är möjlig anser motionärerna att ett för 3R-frågor bör organiseras vid SCAW, då det ger ökade förutsättningar för koppling till forskningsverksamhet och tillgång till ett uppbyggt expertnätverk. Med regeringens förslag riskerar ett 3R-kompetenscentrum att inte ges nödvändiga resurser för personal och utredningar. Motsvarande förslag framförs även i kommittémotion 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del. Behovet av ett 3R-center uppmärksammas även i kommittémotion 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del.