bet · H201NU4 · 2014-12-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2013/14:140). Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. I betänkandet behandlas vidare en motion som väckts med anledning av skrivelsen och 18 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena rör bl.a. förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag, förvaltning av statliga företag, AB:s uppdrag, ekonomiska mål för och uppdrag. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I sju olika reservationer från företrädarna för , följs vissa yrkanden upp. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande om förvaltning av statliga företag Förvaltning av vissa statliga företag Förvaltning av statliga företag, punkt 3 (M, C, FP, KD) Förvaltning av statliga företag, punkt 3 (SD) AB:s uppdrag, punkt 4 (SD) m.m., punkt 5 (V) Ekonomiska mål för , punkt 6 (V) uppdrag, punkt 7 (SD) AB , punkt 8 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Företag med statligt ägande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelsen om företag med statligt ägande lägger skrivelse 2013/14:140 till handlingarna. Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 20. Förvaltning av statliga företag 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 16, 2014/15:2484 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 19. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Reservation 2 (SD) 2014/15:53 av m.fl. (SD), 2014/15:389 av (M), 2014/15:2028 av m.fl. (S), 2014/15:2115 av (SD), 2014/15:2484 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:2944 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) 2014/15:508 av i och (S) och 2014/15:848 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 4 (V) 2014/15:192 av m.fl. (V) yrkande 7, 2014/15:2133 av Per Klarberg m.fl. (SD) och 2014/15:2669 av (SD). Reservation 5 (V) 2014/15:1125 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 6 (SD) 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 37. Reservation 7 (SD) 2014/15:157 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (M), (SD), (V), (KD), (S), (S), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas • regeringens skrivelse 2013/14:140 med redogörelse för företag med statligt ägande • en motion som väckts med anledning av skrivelsen • 18 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden . Under ärendets beredning har statsrådet vid ett besök i utskottet lämnat information om förvaltningen av statliga bolag. Vidare har utskottet fått information om AB:s verksamhet av bolagets vd och finansdirektör och ställföreträdande koncernchef som besökte utskottet . Övergripande om förvaltning av statliga företag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Vidare avslår motionsyrkanden som rör förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag och förvaltning av statliga företag. Jämför reservationerna 1 (M, C, FP, KD) och 2 (SD). I skrivelse 2013/14:140 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande. I redogörelsen, som lämnades till , beskrivs utvecklingen och t.o.m. . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels organisationen . Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet är att ge en beskrivning över statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns tillgängliga på regeringens webbplats. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för statens ägarpolicy och hur förvaltningen och företagen har utvecklats . Enligt skrivelsen är värdeskapande ett övergripande mål för förvaltningen av företag med statligt ägande. Detta innebär bl.a. att företagen ska få förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är enligt skrivelsen inte självklart att staten ska äga dessa företag, men så länge staten är ägare anger regeringen att det är viktigt att staten fortsätter att vara aktiv, agerar på ett professionellt sätt och är tydlig i sin ägarroll. Enligt skrivelsen innefattar det bl.a. att gå igenom portföljen av företag för att pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande och att gå igenom företagens olika uppdrag och inriktningar. I avsnittet Så förvaltas de statligt ägda bolagen finns information om statens förvaltningskostnader för bl.a. interna kostnader och köpta tjänster. I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. Av statens ägarpolicy framgår att en särskild uppgift som styrelseordföranden har är det s.k. samordningsansvaret. När ett statligt ägt bolag står inför särskilt viktiga avgöranden ska styrelsen genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren. Det är styrelsen som har till uppgift att ta initiativ till och bedöma i vilka fall samordning ska ske genom styrelseordföranden inför ett visst styrelsebeslut. I skrivelsen finns även ett avsnitt om hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare har tillämpats i de statligt ägda bolagen. Vidare finns ett avsnitt om att fastställa och följa upp tydliga mål i bolagen. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i de statligt ägda bolagen, med beskrivningar av hur två statligt ägda bolag, Systembolaget och , arbetar med hållbarhetsfrågor. Dessutom redovisas att styrelserna i bolagen med statligt ägande har blivit ombedda att fastställa strategiska mål inom området hållbart företagande. /14 hade 47 bolag av 50 fastställt sina mål. Bolagen med statligt ägande har verksamhet i olika sektorer, är olika stora och har olika uppdrag. Det är därför naturligt att bolagen väljer att fokusera på olika hållbarhetsområden och att målen täcker en palett av frågor. Mångfald och minskad miljöpåverkan är dock ett återkommande fokusområde för flera av bolagen. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning, beslutade utdelningar samt anslag för de statligt ägda bolagen. Därutöver innehåller presentationerna av de olika statliga företagen en ekonomisk redovisning för varje företag, en presentation av företagets verksamhet och mål samt en utvärdering av det gångna året. Av presentationen framgår också om företaget har en etikpolicy, en jämställdhetspolicy, en miljöpolicy, ett miljöledningssystem, en finansiell redovisning enligt internationell standard (International Financial Reporting Standards) och en hållbarhetsredovisning enligt internationella riktlinjer (Global Reporting Initiative). En redovisning lämnas av könsfördelningen för företagets anställda, ledningsgrupp och styrelse. Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag I den gemensamma motionen 2014/15:2983 av m.fl. (M, C, FP, KD) anförs att den nya regeringens energipolitik är otydlig och riskerar att stå i strid med den energiöverenskommelse som har beslutat om. Regeringens styrning av de statliga bolagen, inklusive , ska ske inom de ramar som fastställt. Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande om att regeringen ska inhämta godkännande innan väsentliga förändringar i verksamhetsinriktningen görs för statligt helägda bolag (yrkande 20). Förvaltning av statliga företag I motion 2014/15:2983 yrkande 19 betonar m.fl. (M, C, FP, KD) att statens uppgift normalt inte bör vara att äga och driva företag. Motionärerna anför att om förändringar av det statliga ägandet leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice bör staten minska eller avveckla sitt ägande. Exempelvis gäller detta bolag som och Sonera. I motion 2014/15:1850 av m.fl. (M) yrkande 16 förordas ett riksdagsuttalande om att förvaltningen av de statligt ägda bolagen fortsatt ska utvecklas. Motionärerna framhåller att staten bör minska eller avveckla sitt ägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Som exempel anges och Sonera. Vidare framhåller motionärerna sin uppfattning att det inte är aktuellt med försäljning av (), eller . m.fl. (SD) förordar i kommittémotion 2014/15:2484 yrkande 1 ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande bl.a. då det ger en demokratisk dimension till vissa etiska frågor. Motionärerna anför att utförsäljningar av statens egendom inte kan ses som ett ideologiskt självändamål, men att det emellertid finns statligt ägande som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras när ägandet inte kan motiveras genom nytta för medborgarna. Utskottet behandlade senast frågor om statliga företag i ett betänkande (bet. 2012/13:NU7) motsvarande det här aktuella. Därutöver beslutade under det föregående , på regeringens förslag, att dels godkänna en ändring av uppdraget för , dels bemyndiga regeringen att avveckla Ersättningsmark i genom likvidation (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1). Vidare bemyndigades regeringen dels att besluta att AB får ta upp lån för systemet med statsstödda exportkrediter i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst , dels att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Regeringens förfogande över statliga bolag Den rättsliga grunden för regeringens förfogande över statens medel och dess övriga tillgångar finns i regeringsformen (RF). Enligt 9 kap. 8 § RF förvaltar och förfogar regeringen över statens tillgångar, om de inte avser myndigheter eller i lag har avsatts för särskild förvaltning. Bestämmelsen innebär att de statliga tillgångarna står till regeringens disposition. Disposition innefattar både förvaltningsåtgärder – rättsliga och faktiska – och förfogandeåtgärder, som avhändelse och pantsättning. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Tillgångar som ägs av de statligt ägda bolagen är offentligrättsligt sett inte statliga och berörs inte av paragrafens bestämmelser. Regeringens frihet att förfoga över statens egendom är emellertid begränsad. I 9 kap. 9 § RF anges att beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att har medgett det. Det är sak att avgöra hur omfattande grunderna ska vara. Således är det som avgör vilken omfattning regleringen ska ha. Vidare följer av 8 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) att regeringen inte utan bemyndigande får förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får heller inte utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. I 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen (2011:203) föreskrivs att regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt får minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Statligt ägda bolag är liksom aktiebolag som ägs av andra underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Vid denna utövar aktieägarna sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga bolag När det gäller förslaget i motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) om att ska uppmana regeringen att den ska hämta in godkännande innan väsentliga förändringar av verksamhetsinriktningen vidtas kan erinras om att utskottet behandlade ett snarlikt förslag (bet. 2004/05:NU12 s. 26). Här anförde utskottet bl.a. att statens innehav av aktier i statliga bolag i så gott som samtliga fall kan härledas till riksdagsbeslut och att regeringen inte har möjlighet att lägga andra uppgifter på ett statligt bolag än de som inryms i vad som beslutats av . I budgetpropositionen finns i avsnittet Politikens inriktning (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 s. 80 f.) ett avsnitt om statliga företag med rubriken ägande med värdeskapande i fokus. Där konstateras att staten är en av största bolagsägare och att bolagen representerar stora värden och sammantaget är en av största arbetsgivare. Ytterst ägs bolagen av alla svenska medborgare gemensamt. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. I budgetpropositionen anges vidare att bolag med statligt ägande ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas. Bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Det betyder att bolagen ska vara föregångare i hållbarhetsfrågor som t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa bolag med statligt ägande har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa tydligt redovisas och är styrande för bolagens verksamhet. Utvecklingen av förvaltningen av bolagen med statligt ägande bör fortsätta. Bolagen med statligt ägande bör drivas långsiktigt och ansvarsfullt och, där bolagen verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav för att säkerställa en effektiv konkurrens. När det gäller ekonomiska mål för de statligt ägda företagen sägs att sådana är ett viktigt verktyg i ägarstyrningen. De bolag som har beslutade ekonomiska mål ska uppnå dessa långsiktigt över en konjunkturcykel. Syftet med målen är att förbättra värdeutvecklingen genom att bolagets lönsamhet, effektivitet och risknivå löpande mäts, följs upp och utvärderas. En revidering av de ekonomiska målen kan exempelvis motiveras av väsentliga förändringar i bolagets strategi, risk- och räntenivå, och marknadsförutsättningar, liksom större förvärv eller avyttringar. fick sex bolag nya mål, och reviderades målen för ytterligare nio bolag. Akademiska Hus, , Postnord, SJ, , , Swedavia, Swedesurvey och Systembolaget fick nya ekonomiska mål vid respektive bolags årsstämma . ser löpande över hur målen kan revideras då ett bolags interna och externa förutsättningar ändras i takt med förändringar i omvärlden. En revidering av de ekonomiska målen kan exempelvis motiveras av väsentliga förändringar i bolagets strategi, risk- och räntenivå, samt marknadsförutsättningar, liksom större förvärv eller avyttringar. Bolag med statligt ägande ska integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. När bolag brister i sin hantering av hållbarhetsfrågor kan detta ge upphov till affärsrisker med långtgående konsekvenser på bolagets förmåga att verka, eller till att en affärsmöjlighet går förlorad. Brister i hanteringen av hållbarhetsfrågor bidrar inte till en god samhällsutveckling. Bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. integrerades hållbart företagande i ägarstyrningen i större utsträckning . Styrelse och företagsledning ska ta ett tydligt ansvar för hållbarhetsutmaningarna och arbeta för långsiktiga, utmanande och uppföljningsbara hållbarhetsmål. Bolag med statligt ägande ska på sin webbplats i samband med publiceringen av företagets årsredovisning redovisa och publicera en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiatives riktlinjer. har i syfte att belysa det långsiktiga värdeskapandet i bolagen ur fler perspektiv än det ekonomiska inlett ett projekt där hållbarhet integreras i bolagsanalysen. och Postnord är exempel på företag där bolagens utmaningar och strategiska arbete inom relevanta hållbarhetsområden har analyserats. Ett av de viktigaste instrumenten för styrning av bolag med statligt ägande är att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. Styrelser ska vara sammansatta så att de kan genomföra ägaruppdraget utifrån affärskompetens, integritet, effektivitet och branschkunskap. Personer med olika erfarenheter, ålder, kön och bakgrund behövs för att tillgodose behovet av relevant kompetens i styrelserna. Frågan om mångfald, inklusive en jämn könsfördelning bland styrelseledamöter, kommer att prioriteras högt. Flera av bolagen med statligt ägande har särskilt beslutade samhällsuppdrag som beslutats av , dvs. bolagen bedriver verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren men som i övrigt bidrar positivt till samhället. påbörjade ett arbete med att etablera en enhetlig metodik och process för att fastställa och följa upp särskilt beslutade samhällsuppdrag, s.k. uppdragsmål. Även om det i många fall är svårt att i monetära termer värdera nyttan av ett uppfyllt samhällsuppdrag är det viktigt att fastställa kostnaden för uppdraget. Information om kostnaden för att genomföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag ger ett bättre underlag för prioritering av hur skattebetalarnas medel ska användas. Kommande år väntas en översyn för fastställande av uppdragsmål för ytterligare ett antal bolag. Det pågår löpande ett omfattande analysarbete av bolagen med statligt ägande. Resultatet av analysarbetet kan leda till omstruktureringar och förändringar och/eller förtydliganden av bolagens uppdrag eller inriktning. Så länge staten är ägare är det viktigt att staten fortsätter att vara aktiv, agerar på ett professionellt sätt och är tydlig i sin ägarroll. Utskottets ställningstagande när det gäller övergripande frågor om förvaltningen av statliga företag redovisas under följande rubriker: – Skrivelsen om företag med statligt ägande – Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag – Förvaltning av statliga företag. Skrivelsen om företag med statligt ägande Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Det finns, som kommer att framgå av efterföljande ställningstaganden, åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller statliga företag. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen lämnar dessa redogörelser, som utgör underlag för att ska kunna följa och granska regeringens förvaltning av de aktuella företagen. En annan viktig del i detta är att riksdagsledamöter bjuds in till bolagstämmor i de bolag där staten äger av aktierna, under förutsättning att bolaget eller ett rörelsedrivande dotterbolag har fler än 50 anställda. Riksdagsledamöters rätt att delta i dessa bolagsstämmor följer av ett riksdagsbeslut (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). följde utskottet upp i vilken utsträckning ovan nämnda riksdagsbeslut efterlevs. Uppföljningen visar att samtliga statligt ägda bolag där riksdagsledamöter har rätt att närvara vid bolagsstämman har underrättat om tid och plats för bolagsstämman. Med det anförda föreslår utskottet att ska lägga regeringens skrivelse till handlingarna. Förändringar av verksamhetsinriktningen i statliga företag I motion 2014/15:2983 (M, C, FP, KD) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska hämta in godkännande innan väsentliga förändringar i verksamhetsinriktningen vidtas för statligt helägda bolag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att den svenska staten är en av de största företagsägarna i och äger helt eller delvis 49 bolag. De statliga bolagen har ca 170 000 anställda och omsatte 2013 sammanlagt ca . Bland bolagen med statligt ägande återfinns många starka varumärken. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i flertalet fall startat som en samhällstjänst i annan form än som bolag. Därefter har verksamheterna bolagiserats i syfte att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande verkar på fullt konkurrensutsatta marknader och inom flertalet sektorer. Som anförts är staten en betydande företagsägare i och har enligt utskottets mening därmed ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Enligt regeringsformen (RF) är det regeringen som förvaltar och förfogar över statens tillgångar. Till de statliga tillgångarna hör de andelar staten äger i aktiebolag. Av detta följer att regeringen förvaltar de statliga bolagen och företräder ägaren, dvs. ytterst landets medborgare. Regeringens frihet att förfoga över statens tillgångar är emellertid begränsad. I RF anges vidare att det är som beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Vid ägarstyrningen av de statliga bolagen ska regeringen således utgå från de riktlinjer för bolagets verksamhet som beslutats av . Vanligen återspeglas beslut i företagens bolagsordningar. Detta innebär bl.a., enligt utskottets mening, att regeringen inte har möjlighet att lägga andra uppgifter på ett statligt bolag än de som inryms i vad som beslutats av . I den händelse regeringen önskar genomföra en förändring av ett statligt företags verksamhetsinriktning som inte kan inrymmas i vad beslutat bör regeringen därmed vända sig till . Denna ordning är också något som lyfts fram i den aktuella motionen. Enligt utskottet råder det därmed ingen motsättning mellan utskottets uppfattning i denna fråga och den som förs fram i motionen. Utskottet vill understryka att denna ordning är en viktig del i hur förvaltningen av de statliga företagen bör fungera och att den även fortsättningsvis bör gälla. Ett uttalande från i enlighet med vad som begärs i motionen kan således besparas. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motion i berörd del. Förvaltning av statliga företag Uttalanden av i olika frågor som rör förvaltning av statliga företag begärs i motionerna 2014/15:1850 (M), 2014/15:2484 (SD) och 2014/15:2983 (M, C, FP, KD). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att de statliga bolagen ges möjlighet att utvecklas och växa för att skapa värde för ägaren samt att den aktiva förvaltningen sker på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Flera av bolagen med statligt ägande har samhällsuppdrag som beslutats särskilt av , dvs. bolagen bedriver verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren men som i övrigt bidrar positivt till samhället. Här vill utskottet framhålla att påbörjade ett arbete med att etablera en enhetlig metodik och process för att fastställa och följa upp särskilt beslutade samhällsuppdrag, s.k. uppdragsmål. Även om det i många fall är svårt att i monetära termer värdera nyttan av ett uppfyllt samhällsuppdrag är det viktigt att fastställa kostnaden för uppdraget. Information om kostnaden för att genomföra ett särskilt beslutat samhällsuppdrag ger ett bättre underlag för prioritering av hur skattebetalarnas medel ska användas. Kommande år väntas en översyn för fastställande av uppdragsmål för ytterligare ett antal bolag. Vidare pågår löpande ett omfattande analysarbete av bolagen med statligt ägande.