bet · H101NU9 · 2014-02-21 00:00:00 — Utskottet hänvisar till att det råder en bred konsensus om att dessa processer bör effektiviseras och till att regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder med detta syfte. När det gäller smarta nät påminner utskottet om att regeringen har tillsatt ett särskilt samordningsråd som bl.a. ska utarbeta ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i . Jämför reservationerna 11 (S, MP) och 12 (V). För att bygga elnät krävs att nätägaren söker tillstånd (koncession). Tillståndsprocessen för stamnät är utdragen och ofta orsaken till försenade investeringar. Att tillståndsgivningen sker är avgörande för att investeringar ska kunna ske enligt plan. Regeringens bedömning är att tillståndsprocessen för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. I budgetpropositionen bedömer regeringen att det är angeläget att följa upp tillståndsprocesser för etablering av ny förnybar elproduktion samt att göra en översyn av processerna för nätanslutning, nätförstärkning respektive nätutbyggnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatssystemet. Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Flera myndigheter har fått regeringsuppdrag inom detta område. Fokus i uppdragen ligger framför allt på att hitta förenklingar i tillståndsprocessen för produktion av förnybar energiproduktion, däribland vindkraft. Svårigheten för att få stamnätskoncession är en viktig orsak till förseningar i flera stora projekt. Enligt är den långsamma tillståndsprocessen den främsta gränssättande faktorn för hur snabbt stora mängder förnybar energi kommer att kunna introduceras i det svenska systemet. I ägnas kapitel 6 (s. 55 f.) åt elnätsrelaterade tillståndsprocesser med fokus på sådana som gäller stamnätet. gör följande sammanfattande iakttagelser: – För att få en väl fungerande överföring av el är förstärkningar och utbyggnad av stamnätet avgörande. För utbyggnaden av stamnätet är tillståndsprocessen i sin tur mycket viktig. – Länsstyrelsernas hantering av likartade ärenden kan skilja sig betydligt åt mellan olika länsstyrelser. Det finns inte gemensamma riktlinjer för länsstyrelserna för hur de ska hantera en remiss för en koncessionsansökan eller för hur tillräckligt bra samråd och miljökonsekvensbeskrivningar ska se ut. Vissa länsstyrelser menar också att det vore en hjälp för handläggningen av elnätsärenden att pekade ut vissa områden som riksintresse för eldistribution. – När det gäller samråden finns det olika uppfattningar hos fastighetsägare och om vilka som ska anses särskilt berörda, om hur mötena ska gå till och vilket syfte de fyller. arbetar med att sprida en realistisk förväntansbild av påverkningsmöjligheterna i tillståndsprocessen för stamnät. – Fastighetsägare, leverantörer, forskare och myndigheter har olika uppfattningar om hur ledningar ska dras och om de olika teknikvalens fördelar och nackdelar när det gäller hälsoeffekter, driftsäkerhet och kostnader. Svenska kraftnäts kommunikation och underlag i dessa frågor har brister. – Stamnätets utbyggnad ska baseras på samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. Det finns olika uppfattningar om huruvida detta innebär att samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar ska ingå i underlaget till en koncessionsansökan. Regeringen instämmer i att det är viktigt att tillståndsprocesser inte är alltför långsamma och har i de senaste årens budgetpropositioner poängterat att tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. infördes en ny bestämmelse om handläggningstider i den då gällande elförordningen (1994:1250). En motsvarande bestämmelse finns numera i 10 § elförordningen (2013:208), som trädde i kraft . Där framgår att ska fatta ett beslut i ett ärende om en ansökan om nätkoncession för t.ex. stamledning från det att en fullständig ansökan kom in till myndigheten. Vidare har beslutat om ändringar i ellagen (1997:857), som innebär att , och inte som tidigare regeringen, fr.o.m. ska vara första instans för prövningen av ansökningar av nätkoncession för stamnätet (prop. 2012/13:70, bet. 2012/13:NU12). Regeringen kommer endast att pröva överklaganden av dessa beslut. Regeringen ska dock fortfarande vara första instans för prövning av ansökningar som rör utlandsförbindelser. Ändringarna i ellagens bestämmelser om koncessionsprövningen bör innebära att ledtiderna i genomsnitt blir ca 3–6 månader kortare för dessa koncessionsärenden eftersom ändringen innebär mindre administrativt arbete för . arbetar också aktivt för att genom olika effektiveringsåtgärder få ned ledtiderna i koncessionsärenden, bl.a. genom ett nytt handläggarstöd. () har även tagit fram promemorian Effektivare identifiering, beskrivning och bedömning av miljökonsekvenser, som efter remittering nu bereds inom . Parallellt med det nationella regelförenklingsarbetet pågår förhandlingar om omfattande ändringar av EU:s direktiv om miljökonsekvensbeskrivningar. Utfallet av de förhandlingarna kommer att behöva beaktas i det nationella reformarbetet. Ett uttalat syfte med båda förslagen är att förkorta handläggningstiden i miljötillståndsprocesserna. EU-förordningen (347/2013) om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer, som trädde i kraft , omfattar bl.a. ledningar för eltransmission. Enligt förordningen ska varje medlemsstat bedöma vilka åtgärder som kan vidtas för att effektivisera förfarandena för miljökonsekvensbeskrivningar för de projekt som omfattas av förordningen. bedriver ett internt arbete som syftar till att affärsverket i fortsättningen ska genomföra samrådsprocessen på ett sådant sätt att fastighetsägare och andra berörda parter får en realistisk förväntansbild av vad ett samråd innebär och i vilka avseenden en enskild, en myndighet eller en kommun genom samrådet kan påverka den verksamhet som samrådet omfattar. har gjort erfarenheten att affärsverket behöver informera dem som kan bli berörda av ett utbyggnadsprojekt tidigare än vad som gjorts i äldre projekt. Regeringen noterar att skrivningen om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar har funnits i Svenska kraftnäts instruktion sedan verket bildades . Begreppet samhällsekonomisk analys är enligt regeringen allmänt vedertaget, men regeringen instämmer i att det kan finnas ett behov av att förtydliga definitionen i förhållande till Svenska kraftnäts aktuella uppdrag. En sådan precisering kan, enligt regeringens uppfattning, leda till att ett mer utförligt beslutsunderlag tas fram i samband med tillståndsprocessen. Grundläggande intressekonflikter kommer dock att finnas kvar även , och en precisering innebär inte nödvändigtvis att tillståndsprocessen blir snabbare. Regeringen konstaterar att det finns behov av en översyn av bestämmelserna om riksintressen och deras tillämpning och har därför för avsikt att tillsätta en utredning. Regeringen delar uppfattning att länsstyrelsernas bedömning ibland skiljer sig åt i likartade fall. Mot bakgrund av detta har planerat ett möte med samtliga länsstyrelser för att underlätta koncessionshanteringen vid länsstyrelserna. Elförsörjningens betydelse för samhällsutvecklingen ställer allt större krav på elnätens funktionalitet, sägs det i kommittémotion 2013/14:N3 av m.fl. (S). Motionärerna är bekymrade över att har funnit allvarliga brister på flera områden som har betydelse för elöverföringen och vill ha ett tillkännagivande om problemet med utdragna tillståndsprocesser (yrkande 3). För att effektivisera utbyggnaden av elnäten och för att förbereda dem för ny förnybar elproduktion anser motionärerna att behovet att se över tillståndsprocesserna är stort. Behovet understryks också av kommissionens ambitioner att harmonisera reglerna för tillståndsprövningar i medlemsländerna i syfte att underlätta förnybar elproduktion. Även i Socialdemokraternas kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. lyfts frågan om tillståndsprocesserna fram. Motionärerna vill ha ett tillkännagivande om en översyn av tillståndsreglerna för att effektivisera utbyggnaden av elnäten (yrkande 42). En enklare tillståndsprocess för vindkraft lyfts fram som en nödvändighet. Motionärerna understryker också vikten av att utveckla smarta nät i takt med att fossila bränslen avvecklas och ersätts med förnybara energikällor (yrkande 41). Utbyggnaden av stamnätet för el är kraftigt eftersatt i , och stora delar av det existerande nätet behöver förnyas, konstateras det i kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V). Motionärerna anser att hanteringen av stamnätskoncessioner måste snabbas upp då dessa processer tar orimligt . pekar bl.a. på avsaknad av gemensamma riktlinjer för länsstyrelsernas insatser i tillståndsprocessen för stamnät. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner (yrkande 10). arbete med effektivare koncessionsprövningar bedriver ett utvecklingsarbete när det gäller koncessioner och har tagit fram en utförlig handbok till hjälp för den som ansöker om nätkoncession. har myndigheten arbetat med att utveckla en digital beredningsprocess och mer effektiva rutiner och handläggarstöd. Även remisshanteringen av koncessionsärenden kommer att förenklas genom att ansökningarna publiceras på webbplats och genom att den som vill lämna yttranden kan göra det digitalt. Beträffande det som sägs i motion 2013/14:N425 (S) om smarta nät kan påminnas om att regeringen tillsatte ett samordningsråd för smarta elnät (dir. 2012:48). ska verka –2014 och då etablera en nationell kunskapsplattform för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om smarta elnät. Det ska även utarbeta ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i . behandlade utskottet senast motionsyrkanden om smarta nät (bet. 2012/13:NU12). Utskottet avstyrkte då ett yrkande liknande det nämnda bl.a. med hänvisning till samordningsrådets pågående arbete. Utskottet underströk också – i likhet med vad som anfördes i motionen – att smarta nät bör bli en del av arbetet med att skapa ett hållbart energisystem. Utskottet, regeringen, och är alla överens om att de tillståndsprocesser som förknippas med elnätsutbyggnad – inte minst på stamnätsnivå – är utdragna och ofta orsaken till försenade investeringar. I budgetpropositionen redovisar regeringen klart och tydligt att tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Samma hållning redovisar regeringen i sin skrivelse med anledning av granskning av statens roll på elmarknaden. I skrivelsen redogör regeringen också för ett flertal åtgärder som har vidtagits med syftet att effektivisera tillståndsprocesserna. Vidare omnämns ett antal EU-relaterade processer som kan ha betydelse för dessa frågor. Utskottet gör den sammantagna bedömningen att det råder en bred konsensus bland flera centrala aktörer om att tillståndsprocesserna i samband med nätutbyggnad bör effektiviseras. Mot den bakgrunden får det enligt utskottets mening anses att inte behöver uttala sig om tillståndsprocesserna i linje med vad som föreslås i motionerna 2013/14:N3 (S), 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N222 (V). De tre motionerna avstyrks således i de här berörda delarna. Utskottet finner inte heller att det är motiverat för att ställa sig bakom förslaget i motion 2013/14:N425 (S) om smarta nät. Utskottet har tidigare välkomnat utvecklingen av denna nättyp och även redovisat att regeringen tillsatte ett samordningsråd för smarta nät. Rådet ska bl.a. utarbeta ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i . Den nyssnämnda motionen avstyrks således även i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om elområden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående uppföljningsarbete och till att prisskillnaderna mellan elområdena har varit små. Vidare påminner utskottet om att det pågår ett intensivt arbete med att förstärka elöverföringsförbindelserna mellan norra och . Jämför reservationerna 13 (S), 14 (MP) och 15 (V). fick i uppdrag av regeringen att se över möjligheterna att dela in elspotmarknaden i i flera elområden. En rapport lämnades till regeringen . lämnade ett förslag om ett frivilligt åtagande till kommissionen med innebörden att affärsverket förändrar sätt att hantera överföringsbegränsningar i det svenska elnätet. Kommissionen beslutade att godkänna detta åtagande och göra det bindande. beslutade att införa elområden (ibland även kallade prisområden, elprisområden, anmälningsområden eller snittområden) enligt det förslag som framgår av den ovan omnämnda rapporten till regeringen. delades in i fyra elområden. Elområde 1 omfattar nordligaste . Elområde 2 är området mellan i norr och i söder. Området från strax söder om i norr till strax söder om i söder är elområde 3. Den återstående delen av tillhör elområde 4. I och med införandet av elområden sätts börspriset på el efter tillgång och efterfrågan i respektive område. Gränserna mellan elområdena går där det finns begränsningar i överföringen av el i stamnätet, dvs. de s.k. snitten eller flaskhalsarna. I norra finns ett överskott av elproduktionskapacitet jämfört med efterfrågan på el. I råder det motsatta förhållandet. Tillgängligheten och produktionen i kärnkraftverken är en viktig komponent för möjligheten att hålla rätt spänning i kraftsystemet, vilket i sin tur påverkar överföringskapaciteten. hade elområdena 3 och 4 ett gemensamt spotpris av tiden. Prisskillnaderna var i genomsnitt per kWh. Störst prisskillnad mellan månadssnitten uppstod , då skillnaden som mest var per kWh. I berörs indelningen av i elområden. gör den sammanfattande iakttagelsen att elområdesindelningen innebär att brister i överföringskapacitet mellan områdena ibland kan ge upphov till betydande prisskillnader mellan dem. Vidare konstateras att regeringen emellertid har ansett att det hade varit bättre att vänta med indelningen tills efter att Sydvästlänken färdigställts. redovisar följande slutsats: EU:s krav på marknadsdelning är en konsekvens av elöverföringens internationella integration. Elnätets indelning i regionala elområden har effekter på de elpriser som elanvändarna får betala. Den pågående marknadsintegrationen i kombination med det kända behovet av förstärkning av elnätet inom landet ställer särskilda krav på regeringens styrning av investeringar i stamnätet. menar att regeringen har varit passiv i arbetet med att anpassa stamnätet i förhållande till den internationella integrationen och kända flaskhalsar. noterar att elområdesindelningen har lett till en anmälan till och till att en rättslig process om fundamentala frågor har påbörjats. När det gäller indelningen av i fyra elområden var det ett krav från kommissionen. menar att inte haft tillräcklig insyn i det aktuella ärendet, t.ex. avseende investeringar som hade kunnat påverka konsekvenserna av indelningen och val av tidpunkt för indelningen. konstaterar vidare att det är oklart hur ska informeras när kommissionen startar en process om lagöverträdelse mot svenska myndigheter. Beaktat att elmarknaden liksom flera andra omreglerade marknader alltmer integreras inom EU kan det enligt bedömning finnas ett behov av en rutin för att informera om sådana ärenden. I sin skrivelse med anledning av konstaterar regeringen att indelningen av i elområden har haft effekt på de priser som elanvändarna i delar av får betala. Regeringen kan konstatera att införandet av elområden fått en påverkan på elpriset i . De genomsnittliga prisskillnaderna i den fysiska handeln har dock varit små med undantag för perioder av lägre tillgänglighet i kärnkraften () och underhållsarbeten i stamnätet (). När det gäller den finansiella handeln har prisskillnaderna gradvis minskat. Regeringen anför vidare att den har varit tydlig med att den gärna hade sett att indelningen av i fler elområden hade skett då kraftöverföringen i förstärkts genom Sydvästlänken. Detta godtogs dock inte av kommissionen i processen med . Med anledning av kommissionens process mot , som avslutades genom att frivilligt åtog sig att införa elområden, har bedömt att det kan finnas behov av en rutin för att informera om ärenden när kommissionen startar en lagöverträdelseprocess mot svenska myndigheter. I likhet med konstaterar regeringen att det saknas bestämmelser om hur informeras i sådana fall. Detta gäller dock generellt för alla svenska myndigheter, och inte enbart för . är indelat i fyra elområden, konstateras det i kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S). Detta innebär att elpriset varierar beroende på i vilket elområde man bor. Det rättsliga läget för elområdena är oklart, och motionärerna är kritiska till hur elområdena infördes. Elområdena innebär stora konkurrensproblem för den elintensiva industrin och leder till en utsatt situation för elkonsumenter. Motionärerna anser att systemet bör ses över. Genom investeringar i stamnätet och i elproduktion i de delar av landet där elförbrukningen ökar och är som störst bör man uppnå en situation där rättvisa förutsättningar gäller för alla (yrkande 43). När de fyra elområdena infördes i landet höjdes elkostnaderna för företag i landets södra delar, sägs det i motion 2013/14:N300 av (S). varierar elpriset beroende på i vilket elområde man bor, och det skapas stora konkurrensproblem för den elintensiva industrin. Motionären slår fast att det är regeringens ansvar att underlätta företagandet och föreslår ett tillkännagivande om behovet av liknande förutsättningar för företagande oavsett elområde. Elområdesindelningen tas även upp i motion 2013/14:N407 av m.fl. (S). En effekt är att elpriset har blivit högre i än i de norra delarna av landet. Motionären anser att regeringen bär ett stort ansvar för den nuvarande situationen genom att inte aktivt ha försökt undvika indelningen i elprisområden eller ha satsat tillräckligt på att bygga ut stamnätet. Det är inte rimligt med så stora skillnader i elpris mellan olika delar av landet. Enligt motionären måste indelningen i elprisområden förändras för att man ska uppnå en rättvis konkurrenssituation mellan företag och för andra konsumenter. Analys av prisskillnader i de olika elområdena uppdrog åt konsulten att utreda möjliga åtgärder för att minska skillnader i elpris mellan de båda elområdena 3 och 4. Uppdraget redovisades i rapporten av möjliga åtgärder för att minska prisområdesproblematiken i . Rapporten remitterades , och i budgetpropositionen gjorde regeringen den samlade bedömningen att inte föreslå några marknadsåtgärder i syfte att påverka prisbildningen i elområde 4. Regeringen menade bl.a. att Sydvästlänken – som väntas minska prisskillnaderna mellan de berörda elområdena – bör sättas i drift innan några marknadsingrepp kan vara aktuella. Dessutom pågår ett arbete med införande av nya nätkoder som kommer att beröra frågan om elområdena. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att fortsätta det pågående arbetet med att följa upp införandet av elområden i . Analysen ska bl.a. gälla vid vilka situationer som prisskillnader uppstår, pris- och marknadsutvecklingen på både de fysiska och finansiella marknaderna, effekter för olika kunder och företag, konkurrenssituationen på elmarknaden och grossistmarknadens funktion. presenterade av elområdesreformen – en delrapport (Ei R2013:12). I rapporten konstateras bl.a. följande: – av tiden från införandet av elområden till har landets fyra områden utgjort ett gemensamt prisområde, dvs. spotpriset var detsamma i alla elområden. – Landets två nordligaste områden har utgjort ett gemensamt prisområde under i stort sett hela den studerade perioden, med undantag för några tillfällen . – Konsumenter med fastprisavtal i elområde 4 möter både högre priser och färre elhandelsföretag jämfört med konsumenter i övriga landet. Trenden visar dock att prisskillnaderna minskar. När det gäller rörliga priser är situationen mer homogen, både avseende antalet elhandlare och avseende avtalspriset. Uppdraget ska slutredovisas . anmälde (S) regeringen till med anledning av de oklarheter som hon ansåg råder kring elområdesreformen. Anmälaren ville att skulle granska om regeringens beskrivning av införandet av elområden var korrekt. Centrala frågor i sammanhanget var, enligt anmälaren, när fick befogenhet av regeringen att införa elområden och om denna befogenhet hade kunnat ändras eller tas tillbaka i den händelse regeringen hade velat ha andra beslut än dem som myndigheten hade föreslagit. Anmälaren ville också få klarlagt om det verkligen ställdes krav från EU på att det införs elområden i . överklagade Svenska kraftnäts beslut om att dela in den svenska elmarknaden i fyra elområden. Överklagan avslogs emellertid av . Elnät överklagade detta beslut till förvaltningsrätten. avslogs denna överklagan av Förvaltningsrätten i . Domstolen menade att Svenska kraftnäts beslut inte kan anses ha sådana verkningar mot att det är ett överklagbart beslut. har därefter ansökt om prövningstillstånd i kammarrätten, och beslutade Kammarrätten i att bevilja prövningstillstånd. slog kammarrätten fast att Svenska kraftnäts beslut att dela in i fyra elområden går att överklaga. Ärendet återförvisades därför till förvaltningsrätten, men är ännu inte avgjort. behandlade utskottet ett antal motioner om elområdesreformen och dess konsekvenser (bet. 2012/13:NU12). Utskottet avstyrkte samtliga motioner i de berörda delarna och anförde bl.a. följande: Utskottet vill här understryka att en bättre överföringskapacitet mellan landets norra och södra delar när områdesindelningen trädde i kraft hade motverkat risken för prisskillnader mellan olika delar av landet. socialdemokratiska regeringars försummelser på detta område är en beklaglig orsak till att elkonsumenter i emellanåt har fått betala ett högre elpris än i andra delar av landet sedan elområdena infördes. Dessbättre har prisskillnaderna dock blivit mindre än befarat, bl.a. tack vare god tillgång på vattenkraft och hög tillgänglighet i kärnkraften. Utskottet konstaterar att regeringen har uttryckt ambitionen att se till att har en integrerad och välfungerande elmarknad. En större elmarknad där prissignalerna får genomslag är i grunden positivt, och ger förutsättningar för mer kostnadseffektiva och samhällsekonomiskt nyttiga investeringar. En elmarknad som är integrerad med omvärlden bidrar också till att stärka försörjningstrygghet. I sammanhanget är det viktigt att påminna om de omfattande insatser som görs för att öka överföringskapaciteten i det svenska stamnätet och som kommer att bidra till att flaskhalsar försvinner och att prisskillnader mellan elområden jämnas ut. Utskottet har, liksom regeringen, noterat att de uppkomna prisskillnaderna har skapat oro hos både hushållskonsumenter och företag. Regeringen gav därför en konsult i uppdrag att utreda vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att minska omotiverade elprisskillnader mellan de två elområden som ligger längst söderut i . Regeringen bereder dessa förslag och utskottet anser inte att bör föregripa detta beredningsarbete genom att vidta några åtgärder med anledning av de här aktuella motionerna. I en reservation (S) och två motivreservationer (MP respektive V) framfördes andra uppfattningar. delades in i elområden. Bakgrunden till detta har redovisats i det föregående. Sedan genomförandet har det framförts synpunkter på reformen och dess effekter. Dessa synpunkter har främst tagit sikte på Svenska kraftnäts befogenheter att besluta i frågan, om regeringens roll och om elområdesindelningens konsekvenser för elpriserna i olika delar av landet. När det gäller de nu aktuella motionerna – som i betydande utsträckning sammanfaller med förslag som utskottet behandlade – vill utskottet i första hand hänvisa till sina tidigare uttalanden bl.a. om konsekvenserna av tidigare socialdemokratiska regeringars förtida avveckling av kärnkraftsverket i och deras försummelser när det gäller att bygga ut stamnätet.