bet · H101UbU14 · 2014-03-20 00:00:00 — 2012/13:151) välkomnade utskottet därför de insatser som regeringen presenterade för att ytterligare stärka universitetens och högskolornas samverkan och möjliggöra en mer aktiv roll när det gäller att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap. Utskottet kan konstatera att flera av de satsningar som presenterades har genomförts. Särskilt vill utskottet peka på satsningen på strategiska innovationsområden, att intäkter och kostnader för samverkan får belasta anslagen för universitet och högskolor och att Verket för innovationssystem har fått i uppdrag att tillsammans med stödja universitets och högskolors strategiska arbete när det gäller samverkan med det omgivande samhället och verka för att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Utskottet konstaterar också med tillfredsställelse att enligt resultattavla för innovationsunionen 2014 och den regionala resultattavlan för innovation 2014 är högst rankat och i den kategori länder som har ett innovationsresultat som är betydligt högre än genomsnittet i EU (, MEMO/14/140 samt pressmeddelande ). Utskottet bedömer sammantaget att den långsiktiga forsknings- och innovationspolitik som har grundlagts och utvecklats i och med de två senaste forsknings- och innovationspropositionerna ger mycket goda förutsättningar för en strategisk samverkan mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället. Mot den bakgrunden ser inte utskottet skäl för några åtgärder med anledning av vad motionärerna anför. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub383 (M), 2013/14:Ub570 (S) yrkande 4 och 2013/14:N426 (S) yrkande 10. Samverkan som indikator för resursfördelning Utskottet anser att samverkan bör premieras vid fördelningen av resurser till universitet och högskolor. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen har gett bl.a. Verket för innovationssystem och i uppdrag att utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i universitetens och högskolornas samverkan i termer av relevans och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap (N2013/1162/FIN). Utskottet ser positivt på att det framgår av uppdraget att de metoder och kriterier som tas fram ska utformas på ett sätt som gör att det kan användas i ett framtida resursfördelningssystem. Mot den bakgrunden finner utskottet att motionsyrkandena kan anses tillgodosedda och avstyrker motionerna 2013/14:Ub570 (S) yrkande 11 och 2013/14:N426 (S) yrkande 9. Utskottet anser att det är positivt med rörlighet mellan universitet och högskolor å ena sidan och näringsliv och den övriga offentliga sektorn å den andra sidan. Utskottet kan konstatera att universitet och högskolor har ett betydande utrymme och ansvar att själva bestämma vad som ska vara meriterande vid en anställning, t.ex. erfarenheter från andra delar av samhället. Utskottet anser mot denna bakgrund att någon åtgärd från inte är motiverad och avstyrker motion 2013/14:N423 (S) yrkande 31. Samverkan inom livsvetenskap och vårdforskning Utskottet vill först och främst påminna om att det i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) bl.a. finns bestämmelser om att landstingen och kommunerna ska medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område. Det framgår också att landstingen och kommunerna i dessa frågor och i den omfattning som behövs ska samverka med varandra och med berörda universitet och högskolor. Utskottet kan även konstatera att det har genomförts och genomförs en rad åtgärder för att stärka position som en stark forskningsnation inom det livsvetenskapliga området och som ett attraktivt land för den internationella läkemedels-, medicinteknik- och bioteknikindustrin att placera forsknings- och utvecklingsenheter. Genom beslutet med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) ställde sig bl.a. bakom anslagsökningar för att finansiera verksamhet vid det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning (). Vidare har fått i uppdrag att i samråd med Verket för innovationssystem genomföra satsningar på klinisk behandlingsforskning. Utskottet vill särskilt framhålla att denna satsning ska ske i samarbete med och samfinansieras av sjukvårdshuvudmännen. Vidare har regeringen låtit en utredare föreslå ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer (SOU 2013:87). Förslagen bereds inom . Utskottet kan konstatera att det har vidtagits åtskilliga åtgärder för att förstärka forskningen inom det livsvetenskapliga området, vari samverkan med hälso- och sjukvårdens aktörer är helt central. Utskottet anser således inte att något ställningstagande från är motiverat med anledning av det som motionärerna föreslår. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub238 (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:Ub422 (KD) och 2013/14:Ub570 (S) yrkande 27. Fördelning av resurser för forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kollegial bedömning som grund för fördelning av resurser för forskning, principer för fördelning till klinisk forskning vid och till enskilda utbildningsanordnare. Jämför reservation 9 (S). Kollegial bedömning som grund för fördelning av resurser för forskning I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska inhämta godkännande innan det införs ett storskaligt nationellt system med kollegial bedömning (peer review) som grund för fördelning av direkta anslag för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor. Motionärerna framhåller att stora förändringar av hur kvaliteten mäts i det svenska forskningssystemet bör vara väl underbyggda och långsiktigt hållbara. Därför menar motionärerna att det krävs överenskommelser över de politiska gränserna. Ett nationellt system med kollegial bedömning som grund för resursfördelning bör enligt motionärerna noga utredas och bör inte införas utan godkännande. Principer för fördelning till klinisk forskning vid I motion 2013/14:Ub257 av (KD) framhålls att och läns landsting inte får ta del av de s.k. ALF-medlen. Motionären föreslår att regeringen utreder förutsättningarna för att säkerställa en mer hållbar situation i fråga om finansieringen av den medicinska forskningen vid . I motion 2013/14:Ub279 av (KD) yrkande 2 föreslås att de fristående teologiska högskolorna i likhet med de statliga universiteten och högskolorna ska få medel för forskning och forskarutbildning. Motionären anser att de enskilda teologiska högskolorna på samma villkor som de statliga universiteten och högskolorna bör kunna bedriva en seriös forskning inom sitt verksamhetsområde och få reella möjligheter att konkurrera om forskningsmedel hos forskningsråd och övriga finansiärer. Bakgrund och gällande rätt Kollegial bedömning som grund för fördelning av resurser för forskning beslut med anledning av propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) innebär att ett system infördes för fördelning och omfördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning. Systemet har den tydliga utgångspunkten att delar av forskningsanslagen ska tilldelas efter kvalitet. Vidare aviserade regeringen sin avsikt att utveckla ett system där utvärderingar av kvaliteten inom olika forskningsområden ingår som en viktig del av resurstilldelningssystemet. Beslutet med anledning av propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) innebar att ställde sig bakom att ett system för resursfördelning som innefattar kollegial bedömning utreds vidare i syfte att kunna införas . ställde sig också bakom att i samråd med för arbetsliv och socialvetenskap (senare för hälsa, arbetsliv och välfärd), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt Verket för innovationssystem bör få i uppdrag att utreda och lämna förslag till ett resursfördelningssystem som gör det möjligt att fördela anslag till universitet och högskolor innefattande kollegial bedömning av universitets och högskolors kvalitet och prestation i forskning, inkluderande såväl vetenskapliga bedömningar som en bedömning av forskningens relevans och nytta för samhället. Regeringen anförde vidare att en fördelning av resurser utifrån en sådan bedömning av forskningens kvalitet dock inte kan vara aktuell att införa förrän (prop. 2012/13:30 s. 61–63). och de övriga forskningsråden samt gavs ett uppdrag i vilket det anges att det i den kollegiala bedömningen bör ingå nödvändiga underlag som återspeglar forskningens kvalitet, resultaten av forskningen och nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. Den kollegiala bedömningen bör vidare enligt uppdraget göras utifrån respektive forskningsområdes förutsättningar. En utgångspunkt för kollegial bedömning bör vara att all forskning regelbundet utvärderas med områdesvisa utvärderingar under en cykel som varar fyra till . I uppdraget ingår att föreslå statistiska data som underlag för bl.a. den kollegiala bedömningen av forskningens kvalitet, relevans och nyttiggörande för samhället samt att utreda vilka myndigheter eller parter som eventuellt kan medverka till att ta fram dessa. ska redovisa uppdraget till (U2013/1700/F). Principer för fördelning till klinisk forskning vid Avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , är en länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för den kliniska forskningen. Avtalet reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Det nuvarande avtalet, som har en femårig uppsägningstid, sades upp av staten i avsikt att förhandla fram ett nytt avtal. Regeringen utsåg en förhandlare för statens räkning, och förhandlingar med berörda sjukvårdshuvudmän om ett nytt avtal inleddes . Regeringen angav i budgetpropositionen att inriktningen är att ett nytt ska bidra till att långsiktigt säkra att klinisk utbildning av blivande läkare håller hög kvalitet, att internationellt konkurrenskraftig klinisk forskning främjas och att universitetssjukvården stärks som kvalitetsdrivande och innovativ i utvecklingen av svensk sjukvård. Det bör enligt regeringen genomföras regelbundna utvärderingar av den kliniska forskningens kvalitet och av omsättningen av kunskap i praktik och kvalitetsmässig utveckling av hälso- och sjukvården. Sådana utvärderingar bör i ett nytt enligt regeringens uppfattning ligga till grund för fördelningen av en viss del av ersättningen för landstingens åtaganden att medverka i läkarutbildning och klinisk forskning. Regeringen anför att den avser att återkomma i budgetpropositionen när det gäller klinisk forskning (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 95). Utbildningsminister har i svar på fråga 2012/13:593 om ALF-medel till anfört att universitet och högskolor får ett samlat anslag för utbildning, baserat på antal helårsstudenter och antal helårsprestationer, och ett samlat anslag för forskning och forskarutbildning. Hur dessa medel fördelas internt mellan olika utbildningar och forskningsområden är upp till respektive lärosäte att besluta. Lärosätena får inga särskilda medel för forskningsanknytning av utbildningar. När ett lärosäte ansöker om och får rätt att utfärda en viss examen innebär inte det att utbildningsanslaget till lärosätet ökar, utan det är lärosätets ansvar att prioritera vilka utbildningar som ska bedrivas och besluta hur tilldelade medel ska fördelas internt. Utbildningsministern anförde vidare att regeringen, trots att ett examenstillstånd inte är kopplat till ökat anslag, avser att påbörja en ökning av utbildningsanslaget till med motsvarande närmare hälften av den beräknade kostnaden för läkarutbildningen. har också fått del av den utökning av antalet platser på läkarutbildningen som regeringen föreslagit för att möta det framtida behovet av läkare i hälso- och sjukvården. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen ökar anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med för att finansiera klinisk utbildning med anledning av uppbyggnaden av läkarutbildningen vid (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Teologiska högskolan , och Evangeliska Frikyrkan har avtal med staten som avser utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Regeringen har sett över den statliga ersättningen till de mindre enskilda utbildningsanordnarna, däribland de teologiska högskolorna. Genom beslut om budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) är ersättningen likvärdig med den för motsvarande utbildning vid statliga universitet och högskolor. Avtalen mellan de aktuella enskilda utbildningsanordnarna och staten omfattar inte forskning eller utbildning på forskarnivå. Kollegial bedömning som grund för fördelning av resurser för forskning Utskottet har tidigare understrukit och står fast vid att och regeringen har en viktig roll när det gäller att utforma systemet för att tilldela resurser för forskning till universitet och högskolor på ett sådant sätt att det stimulerar till och skapar förutsättningar för hög kvalitet i forskningen (se bet. 2012/13:UbU3 s. 36–37). Vid behandlingen av den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) delade utskottet regeringens bedömning att ett system för resursfördelning som innefattar kollegial bedömning bör utredas vidare i syfte att kunna införas . Utskottet menade att ett system som innefattar kollegial bedömning skulle kunna ge en mer sammantagen bedömning och också ta hänsyn till ett bredare kvalitetsbegrepp än enbart exempelvis citeringar och externa medel för forskning kan. Utskottet välkomnade därför att m.fl. gavs uppdraget att utreda och lämna förslag till ett resursfördelningssystem som gör det möjligt att fördela resurser efter en kollegial bedömning av universitets och högskolors forskningskvalitet (bet. 2012/13:UbU3 s. 37). Utskottet kan konstatera att ska redovisa uppdraget (U2013/1700/F) och vill inte föregripa utredningen med något ställningstagande om beslutsformer för eventuella kommande ändringar av systemet för fördelning av resurser för forskning. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub570 (S) yrkande 12. Principer för fördelning till klinisk forskning vid Utskottet vill påminna om att universitet och högskolor får ett samlat anslag för utbildning, baserat på antal helårsstudenter och antal helårsprestationer, och ett samlat anslag för forskning och forskarutbildning. Hur dessa medel fördelas internt är upp till respektive lärosäte att besluta. Dessutom kan utskottet konstatera att ett examenstillstånd inte är kopplat till ökat anslag, men att beslut om budgetpropositionen trots detta innebär att utbildningsanslaget till ökar med motsvarande närmare hälften av den beräknade kostnaden för läkarutbildningen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Utskottet anser således att det inte finns skäl för något ställningstagande från med anledning av det som motionären framhåller, och avstyrker motion 2013/14:Ub257 (KD). Utskottet konstaterar att avtalen mellan staten och de enskilda utbildningsanordnarna som motionären nämner inte omfattar forskning eller utbildning på forskarnivå. Utskottet anser att det inte finns skäl för något tillkännagivande och avstyrker motion 2013/14:Ub279 (KD) yrkande 2. Forskare och utbildning på forskarnivå Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildningsbidrag, stipendier, villkor för yngre forskare och internationell rekrytering av forskare. Jämför reservationerna 10 (S) och 11 (S, MP). I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 15 framhåller motionärerna att doktorander ska garanteras anställning och därmed ges tillgång till de sociala trygghetssystemen. Därför föreslår motionärerna att utbildningsbidrag som finansiering avskaffas och att alla doktorander ska ges anställning under hela forskarutbildningen. I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 16 föreslår motionärerna att regeringen tillsammans med lärosäten och externa finansiärer ska utarbeta en överenskommelse för hur stipendiefinansiering av forskarutbildning ska kanaliseras genom lärosätena och bekosta lön och sociala avgifter. Villkoren för yngre forskare I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 17 framhåller motionärerna att det måste finnas ett attraktivt och tydligt karriärsystem med en väl avvägd fördelning av anställningar på olika nivåer, från forskarstuderande och postdoktorer till professorer. Motionärerna betonar även vikten av att nydisputerade ges ökade möjligheter till fortsatt forskning och meritering. Internationell rekrytering av forskare I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 18 föreslår motionärerna att regeringen ger i uppdrag att se till att medel används för att rekrytera yngre internationella forskare som kan bli framtida toppforskare jämte mer seniora internationella toppforskare. Medlen ska enligt motionärerna fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Vidare betonas också att regeringen aktivt bör arbeta för att ta bort hinder för utländska forskare att etablera sig i efter disputationen. Bakgrund och gällande rätt Av förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander framgår att utbildningsbidrag får lämnas till den som antas eller redan har antagits till en utbildning på forskarnivå vid ett universitet eller en högskola som staten är huvudman för eller vid i (1 §). Det finns även bestämmelser om bidragets storlek (2 §), om bidragstid (3 §) m.m. Regeringen bedömde i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att doktorander bör anställas senast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstid som motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen eller konstnärlig doktorsexamen. Från har bestämmelserna ändrats i enlighet med detta. Vidare anförde regeringen i propositionen att den långsiktiga ambitionen bör vara att utbildningsbidraget avskaffas helt till förmån för anställning som doktorand. Regeringen framhöll dock att ett första steg bör vara att tiden för utbildningsbidrag förkortas (s. 172–173). Enligt () beslutade flera lärosäten att alla doktorander ska ha en anställning. har flera av lärosätena avvecklat utbildningsbidrag. finansierades av det totala antalet doktorander med utbildningsbidrag, och vid 14 av 27 lärosäten som ingår i UKÄ:s statistik över doktorandernas försörjning fanns inga doktorander med utbildningsbidrag (Universitet och högskolor, Årsrapport , UKÄ rapport 2013:2). Av regleringsbreven för universitet och högskolor framgår att stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander inte får finansieras med medel från statsbudgeten. I det sammanhanget avses såväl medel från anslag för forskning och forskarutbildning som andra statliga medel som fördelas via en statlig myndighet. Doktorander med stipendier omfattas i många fall inte av några sociala trygghetssystem, och villkoren för doktorander med stipendier varierar beroende på de olika villkor som stipendiegivaren erbjuder. I beslutet med anledning av forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) välkomnade därför regeringens bedömning att universitet och högskolor bör teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktorandens stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. En sådan försäkring bör enligt vad regeringen anförde gälla i de fall doktoranden inte omfattas av motsvarande försäkringsskydd från annat håll. Regeringen anförde vidare att den överväger att se över möjligheten även för enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina på forskarnivå att teckna en försäkring liknande den som nämns ovan (prop. 2012/13:30 s. 173–174). Denna fråga bereds inom (). Villkoren för yngre forskare Av 4 kap. 12 a § högskoleförordningen (1993:100) framgår att universitet och högskolor kan anställa lärare på meriteringsanställningar, dock längst . beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) innebär bl.a. en satsning på finansiering av anställningar och forskningsprojekt för de allra främsta yngre forskarna i fasen efter deras postdoktorala forskningsperiod och efter en inledande meriteringsanställning. Framstående yngre forskare kan genom ett sådant program få stöd för lön till en fortsatt anställning som inledning till en tillsvidareanställning vid ett lärosäte. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) anförde regeringen att behöver fortsätta att förstärka insatserna för yngre forskare direkt efter postdoktoral tjänstgöring vid ett annat lärosäte. bör särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av de forskningsmedel som har avsatts för framstående yngre forskare (s. 66–68). Den satsning som beskrevs i forsknings- och innovationspropositionen och beslut med anledning av budgetpropositionerna (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) innebär en ökning av anslag med för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. Av regleringsbrevet för framgår att myndigheten bör avsätta minst lika stora resurser som de nya medlen för rekrytering av framstående yngre forskare –2016. Internationell rekrytering av forskare har genom beslutet om propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) ställt sig bakom en satsning som innebär att anslaget för forskning och forskningsinformation till ökar med totalt 2013–2016 för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet. Regeringen framhöll i propositionen (s. 66) att internationell rekrytering av de främsta forskarna görs i många länder, och de forskare som rekryteras erbjuds goda villkor för att flytta sin forskningsverksamhet. Bland annat arbetar aktivt med att rekrytera forskare som tilldelats bidrag från . har s.k. scouter i bl.a. för att rekrytera unga framstående forskare. Regeringen konstaterade vidare att generellt sett har en låg internationell rekrytering av forskare jämfört med många konkurrentländer. Regeringen framhöll därför att som ett led i arbetet med att stärka kvaliteten inom svensk forskning bör ett system skapas för internationell rekrytering till universitet och högskolor av de forskare som har störst potential för framtiden. Utskottet anser att trygga och tydliga villkor är väsentliga såväl för forskarutbildningens attraktivitet som för doktorandernas möjlighet att ägna sig koncentrerat åt utbildningen och forskningen, och därmed för hög kvalitet i dessa. Utskottet vill påminna om att universitet och högskolor kan välja att inte alls använda utbildningsbidrag utan anställa doktorander redan från början av forskarutbildningen. Flera lärosäten har också fattat sådana beslut men genomför ofta förändringen successivt. Utskottet noterar att mer än hälften av de lärosäten som ingår i UKÄ:s statistik inte finansierar några doktorander med utbildningsbidrag. Liksom regeringen anser utskottet att den långsiktiga ambitionen bör vara att avskaffa utbildningsbidrag till förmån för anställning som doktorand, och utskottet konstaterar att ett steg har tagits i riktning mot att avskaffa utbildningsbidrag som finansieringsform genom att tiden för utbildningsbidrag har förkortats fr.o.m. . Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub570 (S) yrkande 15. Utskottet vill inledningsvis framhålla att stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lön eller annan form av studiefinansiering för doktorander inte får finansieras med medel från statsbudgeten.