bet · H101UU14 · 2014-02-25 00:00:00 — 2013/14:UU14 om i I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2013/14:50 om om i samt en motion som väckts med anledning av skrivelsen och ett antal motioner från den allmänna motionstiden . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9). Vidare redovisas regeringens åtgärder med anledning av dessa iakttagelser. Granskningen ingår i granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat. Den kommer även att utgöra ett bidrag till en multilateral granskning av som revisionsmyndigheterna i och samordnar. I sitt ställningstagande betonar utskottet att samarbete med övriga arktiska stater är viktigt i då områdets strategiska betydelse ökar, och utskottet välkomnar därför granskning. Utskottet understryker vikten av att regeringen i alla sammanhang är tydlig med prioriteringar och regelbundet redovisar vilka resultat som uppnåtts för att säkerställa att befintliga resurser används på ett effektivt sätt, men gör bedömningen att granskning av denna aspekt försvårats av att den sammanfallit med det svenska ordförandeskapet i . Utskottet välkomnar de åtgärder som regeringen vidtagit för att säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomförs i . Utskottet understryker också vikten av att regeringen regelbundet informerar om utvecklingen i . Utskottet avstyrker samtliga motioner och föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottets ställningstagande har lett till fyra reservationer (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2013/14:U7 och 2013/14:U303 yrkande 58. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) – motiveringen Miljöskydd och samarbete om avslår motionerna 2013/14:U242 yrkandena 1–5, 2013/14:U303 yrkande 59 och 2013/14:MJ493 yrkande 2. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP, V) avslår motionerna 2013/14:U211 och 2013/14:U248 yrkandena 1–6. lägger skrivelse 2013/14:50 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2013/14:50 om om i samt en motion som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas dessutom ett antal motioner från den allmänna motionstiden som berör . överlämnade enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskningsrapporten i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9) till . Syftet med granskningen har varit att undersöka om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i . Granskningen ingår i granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat. Den kommer även att utgöra ett bidrag till en multilateral granskning av som revisionsmyndigheterna i och samordnar. överlämnade till regeringen. Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om i till . Som ett led i beredningen av ärendet besökte riksrevisor utskottet för att närmare redogöra för iakttagelser. informerade även ambassadör utskottet om regeringens skrivelse med anledning av rapporten. Miljö- och jordbruksutskottet deltog vid båda dessa utfrågningar. Utskottet har behandlat frågor om utförligt i betänkandet (2012/13:UU3). I skrivelsen återger regeringen kortfattat de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten. Regeringen redovisar vidare sin bedömning av iakttagelser samt redogör för vilka åtgärder som regeringen vidtagit eller avser att vidta med anledning av dessa iakttagelser. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2013/14:50 till handlingarna och avslår motionerna. Jämför reservationerna 1 (S, V), 2 (MP), 3 (S) och 4 (MP, V). konstaterar i rapporten att inte har fått ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet i . bedömning är att regeringens prioriteringar i strategidokument och ordförandeskapsprogram inte ger en tydlig bild av inriktningen för regeringens klimatarbete i . Det blir därmed svårt att bedöma om arbete i rådet utgår från uttalade prioriteringar. konstaterar att regeringen har stärkt processerna inom under ordförandeskap. Motsvarande arbete har dock inte lagts ned för att säkerställa en fungerande process för genomförande i . Enligt bedömning har regeringen heller inte gett löpande information om det löpande arbetet och ordförandeskapet i rådet på det sätt som efterfrågat. menar också att det avtal om sjö- och flygräddning som tagits fram inom inte innebär någon större rättslig förändring jämfört med tidigare existerande sjö- och flygräddningsavtal. konstaterar att regeringen inte har varit öppen och tydlig i sin framställning av avtalets typ och innebörd. Mot bakgrund av resultatet av granskningen lämnar följande rekommendationer som syftar till att ska få ett mer effektivt utbyte av medlemskapet: Regeringen bör säkerställa att prioriteringarna för arbetet i är tydliga. Regeringen bör säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomförs i . Regeringen bör tydliggöra för myndigheterna var ansvaret för en sådan process ligger. Regeringen bör ge regelbunden information om verksamheten i , i enlighet med vad har efterfrågat. Regeringen understryker i skrivelsen att man delar bedömning att regeringen bör säkerställa att prioriteringar för arbetet i är öppna och tydliga och påpekar bl.a. att det framgår av relevanta dokument att det svenska arbetet mot klimatförändringar i kommer att bedrivas genom att man lyfter fram frågan om de globala klimatförhandlingarna, prioriterar utsläppsminskningar av sot, stärker forskning och miljöövervakning samt sprider kunskap. Regeringen delar också bedömning om vikten av att säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomförs i . Rekommendationerna från den s.k. Kirunadeklarationen, som antogs vid ministermötet , har analyserats, och har gjort en prioritering av hur de ska följas upp. Det framgår av skrivelsen att regeringen inte delar bedömning att regeringen inte har varit tydlig i sin framställning av innebörden i det avtal om sjö- och flygräddning (Search and rescue, , på svenska efterforskning och räddning) som har tagits fram inom ramen för . Regeringen konstaterar att redan innan undertecknades var bundet av ett antal avtal som ingår i SAR-paketet, men att Arktiska rådets avtal är det första multilaterala avtalet för hela regionen och att det har ett tydligt mervärde genom att alla länder i regionen är bundna att samarbeta. Detta mervärde har bl.a. visats i ett antal gemensamma övningar som genomförts sedan undertecknandet 2011. I skrivelsen ger regeringen också en beskrivning av hur informerats om arbetet i . Socialdemokraterna understryker i kommittémotion 2013/14:7 av m.fl. att de arktiska frågorna växer i betydelse och att det därför är viktigt att regeringen och tillsammans kan lägga mer kraft på dessa frågor. granskning ger enligt motionärerna ytterligare stöd för ökad redovisning till om regeringens arbete med de arktiska frågorna. Regeringen bör enligt motionärerna även förbättra sitt arbete med att tydliggöra ansvarsfördelningen vid genomförandet av Arktiska rådets rekommendationer. I kommittémotion 2013/14:U303 yrkande 58 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör lämna en årlig skrivelse till om verksamheten i och . I samma motions yrkande 59 och i kommittémotion 2013/14:MJ493 yrkande 2 av m.fl. anför Socialdemokraterna att , med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för , ska verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i . I den förstnämnda av dessa två yrkanden understryks också vikten av att man från svensk sida ytterligare främjar den arktiska regionen och utvecklar forskningen i . föreslår i kommittémotion 2013/14:U242 av m.fl. att bör ta initiativ till omedelbara moratorier för att stoppa utvidgad exploatering i och vissa typer av fiske (yrkandena 1, 3 och 4). bör också inom verka för ett förbud mot ny oljeborrning i Arktiska oceanen (yrkande 2). Vidare anser i yrkande 5 att bör ta initiativ till att bilda ett reservat för fred och miljöskydd i . Utskottet välkomnar granskning av medlemskap i . Som påpekas i följdmotionen till regeringens skrivelse är samarbete med övriga arktiska stater mycket viktigt i då områdets strategiska betydelse ökar. Den arktiska regionen genomgår omfattande förändringar. Dessa förändringar, inte minst inom klimatområdet, skapar nya utmaningar men också möjligheter som måste förhålla sig till och påverka. Ett effektivt utbyte av medlemskapet i är en viktig del i strategi för den arktiska regionen som regeringen beslutade om 2011. I strategin anges hur och genom vilka internationella samarbetsorgan och bilaterala kanaler som regeringen bör verka för att uppnå sina mål för . Det framgår av strategin att är det främsta multilaterala forumet för frågor som rör regionen. Avslutningsvis diskuteras huvudprioriteringar inom strategins tre tematiska områden: klimat och miljö, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen. är en av åtta medlemsstater i . Ordförandeskapet i rådet roterar mellan medlemsstaterna. var ordförande 2013, vilket sammanfaller med den period då granskningen genomfördes. prioriteringar för ordförandeskapet framgår av det ordförandeskapsprogram som presenterades . Miljö och klimat var, liksom den mänskliga dimensionen, prioriterade frågor även i ordförandeskapsprogrammet, men regeringen lade även stor vikt vid insatser för att stärka , bl.a. genom att upprätta ett permanent sekretariat. Som ordförande i en multilateral organisation krävs betydande insatser för att hantera och lösa frågor som kanske inte ingår i de egna prioriteringarna, men som är av stor betydelse för ett fortsatt gott samarbete inom organisationen och med dess samarbetspartner. ordförandeskap i var, såvitt utskottet kan bedöma utan genomgripande granskningar som grund, mycket framgångsrikt. Genom ett väl genomfört ordförandeskap, där stärkts som organisation och där viktigt vetenskapligt arbete har initierats inom områden som är prioriterade för och andra medlemsstater, har lagt grunden för att långsiktigt få ett effektivt utbyte av medlemskapet i . Beträffande de konkreta rekommendationer som framför vill utskottet anföra följande. Utskottet instämmer i att de prioriteringar och målsättningar som ställs upp för medlemskap i bör vara både tydliga och möjliga att följa upp. Enligt utskottets uppfattning har granskningen av denna aspekt, av de skäl som anges ovan, försvårats av att den genomförts då var ordförande i . Utskottet vill dock understryka vikten av att regeringen i alla sammanhang är tydlig med prioriteringar och regelbundet redovisar vilka resultat som uppnåtts för att säkerställa att resurser används på ett effektivt sätt. Utskottet vill också, liksom , understryka vikten av att regeringen säkerställer att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomförs i . Utskottet välkomnar därför att regeringen i regleringsbreven för Havs- och vattenmyndigheten, och har beslutat att respektive myndighet ska redovisa hur den har följt upp de slutsatser och rekommendationer som antogs vid det arktiska miljöministermötet samt vid . Utskottet har tidigare uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i det arktiska området (bet. 2011/12:UU3). Formellt sett har detta endast skett en gång under det svenska ordförandeskapet, inför det avslutande ministermötet i . Utskottet noterar dock att riksdagsledamöter, på initiativ via , har fått möjlighet till information om arbetet vid andra tillfällen, bl.a. vid en presentation av ordförandeskapsprogrammet och vid ett seminarium om ordförandeskapets resultat och det framtida arbetet med arktiska frågor . Utskottet överväger former och prioriteringar för regeringens rapportering till vad gäller frågor inom utskottets beredningsområde. Utskottet är därför inte berett att i detta sammanhang föreslå på vilket sätt regeringen bör informera om utvecklingen i , men står fast vid sitt tidigare ställningstagande att det bör göras med jämna mellanrum. Slutligen noterar utskottet att granskning i hög utsträckning fokuserar på klimatarbetet i . Detta är naturligt eftersom granskningen är en del i granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat. Utskottet konstaterar att frågorna kring blir alltmer sammansatta och dynamiska och vill därför understryka vikten av att frågor som rör affärsverksamhet, miljö, urfolkens villkor, säkerhet och politik vägs mot varandra och integreras i regeringens arbete som rör . Utskottet avstyrker motionerna 2013/14:U7 (S) och 2013/14:U303 (S) yrkande 58 i den mån de inte tillgodosetts genom det anförda. Utskottet föreslår också att skrivelse 2013/14:50 läggs till handlingarna. I en motion förespråkas åtgärder, bl.a. moratorier, för att förhindra exploatering av naturtillgångar. I en annan motion föreslås att , med respekt för internationell rätt, ska verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i , som den lokala befolkningens ekonomi, hälsa och kultur stärks. Utskottet konstaterar att de arktiska kuststaterna utövar suveräna rättigheter i fråga om att utvinna och utforska naturtillgångar i de havsområden där de har jurisdiktion. Det är deras nationella lagstiftning som gäller, vilket innebär att det är , , , , och som beslutar om eventuell utvinning av naturresurser i inom sina respektive territorier. Utskottet förutsätter att regeringen, i enlighet med den svenska strategin för den arktiska regionen, fortsätter att verka för att eventuell utvinning av naturresurser bedrivs med högsta möjliga säkerhetskrav och att känsliga områden i skyddas. bör även i fortsättningen vara aktivt i relevanta internationella samarbeten för att skydda den unika miljön i och minimera de negativa effekterna av och riskerna med en förväntad ökad utvinning av naturresurser. Starka hänsynskrav och hårda begränsningar vad gäller oljehantering är nödvändiga i de arktiska havsområdena, och bör verka för att särskilt känsliga områden skyddas från exploatering. Utskottet välkomnar i sammanhanget det avtal för att säkra de arktiska staternas beredskap inför och bekämpning av eventuella oljeutsläpp som undertecknades vid ministermötet i . Det understryks också i strategin att ska verka för att den mänskliga dimensionen och jämställdhetsperspektivet lyfts fram i Arktisrelaterade samarbetsorgan. Negativa hälsorelaterade och sociala effekter av klimatförändringar, miljögifter och av det förväntat ökande nyttjandet av arktiska naturresurser behöver motarbetas. Urfolkens rätt att bevara och utveckla sin identitet, kultur, kunskapsöverföring och traditionella näringar behöver vidmakthållas. De samiska språken och andra arktiska urfolksspråk behöver bevaras. Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrks motionerna 2013/14:U242 (MP) yrkandena 1–5, 2013/14:U303 (S) yrkande 59 och 2013/14:MJ493 (S) yrkande 2. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång funnit att de yrkanden som anges nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna 2013/14:U211 (KD) och 2013/14:U248 (FP) yrkandena 1–6. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har lett till följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Granskningen, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2013/14:U7 och 2013/14:U303 yrkande 58. samarbete med de andra arktiska staterna genom är mycket viktigt i då områdets strategiska betydelse ökar och klimatförändringarna får stora konsekvenser. De arktiska frågorna växer i betydelse och det är därför viktigt att regeringen och tillsammans kan lägga mer kraft på dessa frågor. Regeringen tycks inte ha samma inställning, vilket illustreras av att regeringens strategi för ordförandeskapet i inte behandlades i . slutsatser och rekommendationer ger ytterligare stöd för vårt krav på en årlig skrivelse till om regeringens arbete med de arktiska frågorna. Andra viktiga frågor som berörs i granskning handlar om hur regeringen kan förbättra sitt sätt att tydliggöra ansvarsfördelningen och arbetet med att genomföra Arktiska rådets rekommendationer. Regeringen bör ta till sig kritik i detta avseende. Enligt vår uppfattning är det inte tillräckligt att, som i skrivelsen, hänvisa till UD:s samordningsansvar. Granskningen, punkt 1 – motiveringen (MP) av (MP). Den arktiska regionen är ett unikt område bland jordens ekosystem och innehåller enorma naturskatter. är hem för rik biologisk mångfald och lagrar också världens största sötvattensreserver i sina glaciärer. Ett stort antal forskare och experter från olika organisationer från hela världen har varnat för de allvarliga konsekvenserna av ett smältande . Under det svenska ordförandeskapet i borde kraftfulla och snabba åtgärder ha initierats för att motverka klimatförändringarna. Konkreta initiativ borde också ha tagits för att genom bindande internationella överenskommelser långsiktigt skydda den arktiska miljön från exploatering av naturresurser och militär upprustning. Så har inte skett och vi anser därför inte att det svenska ordförandeskapet kan betraktas som framgångsrikt. Miljöskydd och samarbete om , punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2013/14:U303 yrkande 59 och 2013/14:MJ493 yrkande 2 och avslår motion 2013/14:U242 yrkandena 1–5. Samarbetet om den arktiska regionen har utvecklats på ett positivt sätt. Ett exempel på detta är det bindande avtal om gemensamma sjö- och flygräddningsinsatser för personer som undertecknades av utrikesministrarna vid i Nuuk . Regeringen bör driva på för att det undertecknade avtalet förverkligas genom praktisk handling så att utbildningsinsatser sätts i gång och räddningsutrustning finns på lokal nivå. Socialdemokraterna ser positivt på Kirunadeklarationen som undertecknades vid i . Det är ett framsteg att de arktiska staterna nu binder sig till att rapportera oljeutsläpp samt att understödja varandra i arbetet med att hantera konsekvenserna av ett eventuellt utsläpp. Regeringen bör driva på för att motsvarande avtal också upprättas för räddningsinsatser vid utsläpp av kemikalier eller andra miljöfarliga ämnen. Ansvarsområdena för räddningsinsatser täcker enorma ytor och inget land har tillräcklig kapacitet för att hantera de stora utmaningar som en större olycka skulle innebära. Regeringen bör därför driva på för ett samarbete mellan de nordiska länderna för att säkra beredskapen både avseende räddningsinsatser för personer och räddningsinsatser vid miljöfarliga utsläpp. Den arktiska regionen är rik på naturresurser, dels levande naturresurser i form av fisk, dels gas, olja och mineraler. De ökande möjligheterna att utvinna dessa rikedomar måste följas av hårda miljökrav för exploatering samt att befolkningens intressen tillvaratas. Förändringar i fiskebestånden och arternas utbredning bör kartläggas. Det behövs ett djupt och omfattande svenskt engagemang i . Vi har mycket att vinna på det, som ett nordligt land med två tredjedelar av vårt land norr om den 60:e breddgraden. Vi har också mycket att bidra med, som en nation med gamla och starka traditioner inom polarforskning och en hög profil i internationell samverkan i frågor om miljö, naturresurser, minoriteter och rättigheter. Det gäller från svensk sida att ytterligare främja den arktiska regionen och utveckla forskningen i . bör vara drivande inom polarforskningen, speciellt inom området där det utvecklas observationssystem, och arbeta för att den pågående s.k. SAON-processen inom genomförs och för att tillgängligheten till data säkras. omfattar ett samarbete mellan mer än 70 medlemsorganisationer, universitet och högskolor. För den svenska delen står , och . Samarbetet förbättrar möjligheterna för den arktiska regionen att ta del av högre utbildning och förstärker speciellt forskningen som rör klimatfrågor. bör delta fullt ut i verksamheten. Även forskningen som bedrivs utifrån människors hälsa i kombination med klimatförändringarna i är viktiga att följa. Klimatförändringarna skapar nya utmaningar som vi måste förhålla oss till och påverka. Vi anser att ansträngningar bör göras för att långsiktigt skydda den känsliga arktiska miljön och stödja lokalbefolkningarnas ekonomi, hälsa och kultur. Samma anda av samarbete och hänsyn bör eftersträvas som föregicks när skyddades, trots att de två polerna skiljer sig åt väsentligt i flera avseenden. Målet är att få till stånd bindande juridiska regelverk till skydd för den känsliga arktiska miljön. De delar av som historiskt har varit skyddade, på grund av ett permanent havsistäcke, måste skyddas med ett starkt bindande regelverk och fredas från exploatering av naturgas, olja och fiske med destruktiva redskap samt fiske på hotade bestånd. För resterande delar av måste samarbetet stärkas mellan länderna. Vi anser att , med utgångspunkt från både konventionen om biologisk mångfald och klimatkonventionen, kan ifrågasätta framtida olje- och naturgasexploateringar i området. Det gäller även fiske med destruktiva redskap och fiske på hotade bestånd. Med respekt för varje lands rätt att själv besluta om sina naturtillgångar och med respekt för ska i internationella sammanhang verka för ett långsiktigt skydd för de känsliga miljöerna i . Miljöskydd och samarbete om , punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U242 yrkandena 1–5 och avslår motionerna 2013/14:U303 yrkande 59 och 2013/14:MJ493 yrkande 2. Om vi inte lyckas stoppa den arktiska issmältningen kommer vi att få se en ökning av extrema väderfenomen som kommer att få katastrofala konsekvenser runt om på jorden. Att skydda miljön i är därför ett internationellt åtagande. Vi behöver ett permanent, rättvist och övergripande fördrag eller multilateralt avtal som skyddar och miljön, ekosystemen och de lokala samhällena som är beroende av dem. Oljeprospektering i bör förbjudas eftersom det innebär alltför många risker. Oljeindustrin har en lång historia av spill i känsliga områden, och sannolikheten för att liknande olyckor ska inträffa är mycket hög. Oljesanering i skulle vara extremt svårt på grund av ineffektiv och obefintlig teknik för sanering i de extrema väderförhållanden som råder i . Isarnas avsmältning är en av de mest synliga effekterna av klimatförändringen, men den är också ett problem i sig. Högre temperaturer och mindre is kommer att medföra stora påfrestningar på det arktiska ekosystemet och för befolkningen. Med öppna vatten i blir också Nordost- och Nortvästpassagerna intressanta genvägar för sjöfarten mellan och samt mellan och . Detta är naturligtvis positivt för sjöfarten, men vilka effekter det får på miljön och den biologiska mångfalden är oklart. Risken för påverkan är dock uppenbar, inte minst vid ett haveri med en olje- eller kemikalietanker. Ökade problem med föroreningar och massturismens utveckling riskerar att utgöra ett allvarligt hot mot de lokala samhällenas kultur, hälsa och miljö. Arktiska urfolk är beroende av ekosystemet för sin överlevnad.