bet · H101SoU23 · 2014-06-04 00:00:00 — 2013/14:SoU23 Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:91 Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor i samt två följdmotioner. Dessutom behandlas 16 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2013. och socialförsäkringsutskottet har lämnat yttranden över var sitt motionsyrkande som rör deras respektive beredningsområde. I skrivelsen redovisar regeringen bl.a. sina prioriteringar och åtgärder inom barnrättspolitiken under i huvudsak perioden –2013. Vidare redogör regeringen för hur den avser att fortsätta arbetet med att säkerställa och tillgodose barnets rättigheter med utgångspunkt i Strategin för att stärka barnets rättigheter i . Dessutom redovisas en samlad bild av barns och ungas levnadsvillkor tillsammans med regeringens prioriteringar för att förbättra uppväxtvillkoren för barn i ekonomisk och social utsatthet. I skrivelsen presenteras även regeringens handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp 2014–2015. Med anledning av ett motionsyrkande (S) föreslår socialutskottet ett tillkännagivande till regeringen om att låta göra en översyn av om preskriptionstiden för sexualbrott och andra allvarliga övergrepp mot barn kan tas bort. I denna del finns en reservation (M, FP, C, KD). avstyrker övriga motionsyrkanden. I denna del finns tre reservationer. Slutligen föreslår socialutskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inkorporering av i svensk lagstiftning 2013/14:Ju238 av (MP) yrkande 1 i denna del, 2013/14:C318 av och i (båda C) yrkande 2, 2013/14:So13 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:So204 av m.fl. (MP), 2013/14:So205 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:So220 av (S), 2013/14:So354 av Ziita (M), 2013/14:So397 av m.fl. (KD), 2013/14:So443 av (M), 2013/14:So483 av m.fl. (S), 2013/14:So493 av (S) yrkande 2, 2013/14:So504 av m.fl. (S), 2013/14:So606 av m.fl. (S), 2013/14:So628 av m.fl. (S) i denna del och 2013/14:So639 av (S). Reservation 1 (S, MP, V) Ratificering av tredje tilläggsprotokoll 2013/14:Ju238 av (MP) yrkande 1 i denna del och 2013/14:So205 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 2 (MP, V) Barnets rättigheter i offentlig verksamhet m.m. 2013/14:So628 av m.fl. (S) i denna del. 2013/14:So14 av m.fl. (V). Reservation 3 (MP, V) 2011/12:Kr265 av och (båda M) yrkande 2. Preskriptionstiden för sexualbrott mot barn tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska låta göra en översyn av om preskriptionstiden för sexualbrott och andra allvarliga övergrepp mot barn kan tas bort. 2013/14:So13 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 4 (M, FP, C, KD) lägger skrivelse 2013/14:91 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V) och Shadiye Heydari (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:91 Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor i samt två följdmotioner. Dessutom behandlas 16 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 2013. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. och socialförsäkringsutskottet har beretts tillfälle att yttra sig över var sitt motionsyrkande som rör deras respektive beredningsområde. Yttrandena återges i bilagorna 2 och 3. anordnade utskottet ett öppet kunskapsseminarium om arbete med barn som far illa (rapport /14:RFR18). I skrivelsen redovisar regeringen sina prioriteringar och åtgärder inom barnrättspolitiken under i huvudsak perioden –2013. Vidare redovisas en samlad bild av barns och ungas levnadsvillkor tillsammans med regeringens prioriteringar för att förbättra uppväxtvillkoren för barn i ekonomisk och social utsatthet. I skrivelsen presenteras även regeringens handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Vidare redogör regeringen för hur den avser att fortsätta arbetet med att säkerställa och tillgodose barnets rättigheter med utgångspunkt i Strategin för att stärka barnets rättigheter i , som antog (prop. 2009/10:232). Några av de åtgärder som regeringen tagit initiativ till är att stärka kunskapsspridningen och uppföljningen av arbetet med barnets rättigheter, särskilt på lokal och regional nivå, bl.a. genom uppdrag till och i och genom en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. Regeringen avser också att utveckla rapporteringen till för barnets rättigheter (barnrättskommittén). Vidare har regeringen tagit initiativ till åtgärder för att stödja kommuner så att de kan ta fram handlingsplaner mot ekonomisk utsatthet bland barn och för att stödja en utveckling av indikatorer som rör barn i ekonomisk utsatthet för att bättre kunna följa utvecklingen och arbetet på nivå. I handlingsplanen för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp presenterar regeringen nya åtgärder för att förbättra kunskap, stöd, skydd och uppföljning. Regeringens allmänna åtgärder för ett ökat barnrättsperspektiv Utskottets förslag i korthet avslår bl.a. motionsyrkanden om att inkorporera i svensk lag och om att ratificera tredje tilläggsprotokoll. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (MP, V). Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande.1[ Prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127.] Konventionen om barnets rättigheter är utgångspunkten för barnrättspolitiken. Åtgärder och beslut som rör barn och unga ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv genom ett strategiskt angreppssätt på nationell, regional, lokal och internationell nivå för att tillgodose barnets rättigheter. Strategin för att stärka barnets rättigheter i Sverige2[ Prop. 2009/10:232, bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35.] ska vara ett verktyg i det arbetet. En viktig del av arbetet med att skydda och främja barnets rättigheter är den svenska rapporteringen till för barnets rättigheter (barnrättskommittén) och andra internationella organ som granskar hur staterna efterlever sina internationella åtaganden på området, liksom de synpunkter och rekommendationer som tar emot från dessa organ. Regeringens avsikt är att arbetet med att främja och skydda barnets rättigheter i ska fortsätta med full kraft med utgångspunkt i den gemensamma strategin. Barns rättigheter i lagstiftningen Enligt är varje stat skyldig att se till att den nationella lagstiftningen överensstämmer med konventionens rättigheter. Konventionen tar inte ställning till hur det ska ske, utan överlämnar till staterna att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder. Det finns dock inget hinder för att den svenska lagstiftningen går längre än de internationella åtagandena när det gäller barnets rättigheter. uppmuntrades 2009 av barnrättskommittén att vidta åtgärder för att se till att den nationella lagstiftningen bringas i full överensstämmelse med konventionen och att fortsätta att förstärka insatserna för att konventionen ska erkännas som svensk lag. Lagstiftningen är statens främsta instrument för att garantera att barnets rättigheter tillgodoses i verksamheter, beslut och åtgärder som rör det enskilda barnet och barn som kollektiv. En fortsatt anpassning av lagstiftningen till är en utgångspunkt för regeringen, men den anser att det är angeläget att göra en grundlig och aktuell analys av fördelar och nackdelar med en inkorporering av och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Regeringen beslutade därför att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av barnets rättigheter i svensk rätt. Utredaren har i uppdrag att göra en kartläggning inom särskilt angelägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Utredaren ska också analysera för- och nackdelar med att inkorporera i svensk rätt. Vidare ingår att analysera erfarenheter i andra länder, både länder som har och inte har inkorporerat samt att analysera konkreta skillnader inom barnrättsområdet mellan och länder som har inkorporerat . Uppdraget ska redovisas för () (dir. 2013:35). Vidare har regeringen tagit initiativ till att stärka barnrättsperspektivet i svensk lagstiftning på flera områden, t.ex. i socialtjänstlagen, lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, lagen om stöd och service för vissa funktionshindrade och i hälso- och sjukvårdslagen (jämför skrivelsen s. 14–23). Barnets rättigheter i offentlig verksamhet Regeringens utgångspunkt är att det inom verksamheter som rör barn ska finnas kunskap om hur barnets rättigheter kan tillgodoses i praktiken. Strategin för att stärka barnets rättigheter i ska ses som ett verktyg i arbetet med att förverkliga barnets rättigheter. För att åtgärder och beslut inom all offentlig verksamhet som rör barn ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv och för att öka kunskapen om hur barnets rättigheter kan omsättas i praktiken har regeringen bl.a. tagit initiativ till två större satsningar. ingick regeringen och Kommuner och Landsting en överenskommelse för att stärka barnets rättigheter –2013, och fick i uppdrag att genomföra insatser för att sprida och kommunicera Strategin för att stärka barnets rättigheter i (Pejling och dialog). Mot bakgrund av att det finns ett fortsatt behov av stöd i arbetet med barnets rättigheter och att de erfarenheter som överenskommelsen inneburit bör tas till vara ingick regeringen och Kommuner och Landsting en ny överenskommelse om att stärka barnets rättigheter t.o.m. . Vidare har regeringen bl.a. bidragit till uppbyggnaden av årliga Barnrättsdagar samt låtit översätta allmänna kommentarer till svenska för att ytterligare stödja genomförandet av barnets rättigheter i . fortsätter insatserna inom ramen för Pejling och dialog och i regleringsbrevet har regeringen givit i uppdrag att genomföra en nationell konferens i syfte att uppmärksamma 25-årsjubileet av genom att sprida kunskap om och erfarenheter av att genomföra barnets rättigheter i praktiken. Regeringen ser ett behov av en regional stödstruktur för att bidra till kunskapsspridning och uppföljning, med utgångspunkt i Strategin för att stärka barnets rättigheter i . Därför har i fått i uppdrag att i samverkan med övriga länsstyrelser lämna förslag på hur länsstyrelserna skulle kunna utgöra en regional stödstruktur för att bidra till att barnets rättigheter tillgodoses på lokal och regional nivå samt på hur utvecklingen av arbetet med att genomföra på lokal och regional nivå med utgångspunkt i strategin kan följas upp. I kommittémotion 2013/14:So13 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att göra till svensk lag. Motionärerna tror att genomslaget för skulle bli ännu större om den gjordes till svensk lag. De anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Motionerna från den allmänna motionstiden I kommittémotion 2013/14:So205 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att skyndsamt bör inkorporeras i svensk lagstiftning. Även i motionerna 2013/14:C318 av och i (båda C) yrkande 2, 2013/14:So204 av m.fl. (MP), 2013/14:So220 av (S), 2013/14:So397 av m.fl. (KD), 2013/14:So493 av (S) yrkande 2, 2013/14:So504 av m.fl. (S), 2013/14:So606 av m.fl. (S) och 2013/14:So639 av (S) begärs tillkännagivanden om att inkorporera i svensk lagstiftning. I motion 2013/14:So483 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att och dess tilläggsprotokoll om handel med barn i sexuella syften bör införlivas i svensk lagstiftning. I motion 2013/14:So443 av (M) begärs ett tillkännagivande om att öka möjligheterna till barns makt och inflytande. Motionären anför bl.a. att regeringen bör överväga att skyndsamt genomlysa möjligheterna för att blir en del av svensk lag. Ett liknande yrkande finns i motion 2013/14:So354 av Ziita (M). I motion 2013/14:Ju238 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att inkorporera med dess tilläggsprotokoll i svensk lag. Motionären anför att bör vara ett föregångsland när det gäller det tredje tilläggsprotokollet om en klagomekanism genom att signera och ratificera protokollet. Även i kommittémotion 2013/14:So205 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör ratificera tilläggsprotokollet till om inrättandet av en internationell klagomekanism. Slutligen begärs i motion 2013/14:So628 av m.fl. (S) ett tillkännagivande om att göra till svensk lag, kvalitetssäkra utbildningar för beslutsfattare och tjänstemän och utveckla barnperspektivet i beslutsprocesserna i kommuner och landsting. antog två tilläggsprotokoll till FN:s konvention om barnets rättigheter (). Det ena handlar om barn i väpnande konflikter och det andra om åtgärder mot handel med barn, barnpornografi och barnprostitution. Ett tredje tilläggsprotokoll om en internationell klagomekanism för barn antogs av . ratificerade tilläggsprotokollet om barn i väpnade konflikter 2003. Tilläggsprotokollet om handel med barn, barnpornografi och barnprostitution ratificerades . Tilläggsprotokollet om en internationell klagomekanism har ännu inte ratificerats av . Enligt det tredje tilläggsprotokollet får kommittén för barnets rättigheter (barnrättskommittén) möjlighet att ta emot individuella framställningar, som kan göras av eller på uppdrag av ett eller flera barn, och granska staternas efterlevnad av i det enskilda fallet. får dessutom initiera och driva egna undersökningar som föranletts av tillförlitlig information om systematiska och allvarliga kränkningar av rättigheterna i konventionen. Staterna kan dock i samband med ratificeringen för egen del exkludera denna granskningsmöjlighet (opt-out-klausul). Av femte periodiska rapport till för barnets rättigheter om genomförandet av –2012 framgår följande när det gäller det fakultativa protokollet om ett klagomålsförfarande (S2012.007, avlämnad ): antog ett fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter om ett klagomålsförfarande. Frågan om undertecknade och ratificering bereds inom . har i underlaget inför denna rapport framfört att, mot bakgrund av ett eventuellt införande av en internationell klagomekanism kopplad till och det faktum att genomförande påverkas av hur domstolar och myndigheter tolkar och tillämpar lagstiftningen, det bör utredas hur i högre grad kan bidra till utveckling även till återkommande av rättstillämpningen. anser att det bör övervägas om myndigheten ska ges befogenhet att föra talan för enskilda i de fall frågan är av särskild betydelse för rättstillämpningen eller om den på annat sätt är av intresse för genomförandet av . Enligt uppgift bereds frågan inom . Motioner om bl.a. inkorporering av i svensk rätt och om ratificering av tilläggsprotokollet till om inrättandet av en internationell klagomekanism behandlades av utskottet senast i betänkande 2012/13:SoU4 Stärkt stöd och skydd för barn och unga (prop. 2012/13:10, rskr. 2012/13:51). Utskottet anförde då följande (s. 24, res. S+MP+V respektive V): Vad gäller frågan om inkorporering av i svensk lagstiftning erfar utskottet att regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över frågan. Utredningen ska analysera vilka för- och nackdelar en inkorporering i svensk rätt av och de tilläggsprotokoll som tillträtt skulle kunna medföra. Utredningen ska därutöver bl.a. analysera erfarenheter i andra länder, både i länder som har och inte har inkorporerat , och kartlägga hur barnets rättigheter tolkas och beaktas i den praktiska tillämpningen av den befintliga lagstiftningen inom angelägna områden. Utskottet vill inte föregripa resultatet av denna utredning och avstyrker därför motionerna []. Frågan om ratificering av tilläggsprotokollet till om inrättandet av en internationell klagomekanism är föremål för beredning inom . Utskottet anser att beredningen bör avvaktas. besvarade statsrådet (KD) en skriftlig fråga om som svensk lag (fr. 2013/14:234). Statsrådet anförde följande. har frågat socialministern om den nuvarande regeringen kommer att lägga fram förslag till beslut om att göra till lag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att göra en kartläggning inom särskilt angelägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med och de tilläggsprotokoll som tillträtt. Utredaren ska också analysera fördelar och nackdelar med att inkorporera i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas . När det gäller frågan om att lägga fram förslag till beslut om att göra till lag så kommer regeringen att avvakta utredningens resultat. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Barnrättspolitiken utgår från konventionen om barnets rättigheter. Lagstiftning är statens främsta instrument för att garantera att barnets rättigheter tillgodoses i verksamheter, beslut och åtgärder som rör det enskilda barnet och barn som kollektiv. Utskottet välkomnar att regeringen har tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av barnets rättigheter i svensk rätt. Utredaren har i uppdrag att göra en kartläggning inom särskilt angelägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter och de tilläggsprotokoll som har tillträtt. Utredaren ska också analysera för- och nackdelar med att inkorporera i svensk rätt. Vidare ingår att analysera erfarenheter i andra länder, både länder som har och inte har inkorporerat , och att analysera konkreta skillnader inom barnrättsområdet mellan och länder som har inkorporerat . bör inte föregripa resultatet av uppdraget, vilket ska redovisas . Motionerna 2013/14:Ju238 (MP) yrkande 1 i denna del, 2013/14:C318 (C) yrkande 2, 2013/14:So13 (S) yrkande 1, 2013/14:So204 (MP), 2013/14:So205 (V) yrkande 1, 2013/14:So220 (S), 2013/14:So397 (KD), 2013/14:So483 (S), 2013/14:So493 (S) yrkande 2, 2013/14:So504 (S), 2013/14:So606 (S), 2013/14:So628 (S) i denna del och 2013/14:So639 (S) avstyrks. Motionerna 2013/14:So354 (M) och 2013/14:So443 (M) får anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Utskottet noterar att frågan om ratificering av tredje tilläggsprotokoll om en internationell klagomekanism bereds inom . bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:Ju238 (MP) yrkande 1 i denna del och 2013/14:So205 (V) yrkande 2. Utskottet ser positivt på att regeringen tagit olika initiativ för att åtgärder och beslut inom all offentlig verksamhet som rör barn ska genomsyras av ett barnrättsperspektiv och för att öka kunskapen om hur barnets rättigheter kan omsättas i praktiken. Det är även positivt att i har fått i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur länsstyrelserna skulle kunna utgöra en regional stödstruktur för att bidra till att barnets rättigheter tillgodoses på lokal och regional nivå. Motion 2013/14:So628 (S) i denna del får anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks. Åtgärder för att stärka barns och ungas uppväxtvillkor Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en handlingsplan mot barnfattigdom. Jämför reservation 3 (MP, V). Regeringen anser att barn som är ekonomiskt utsatta, och därmed ofta även socialt utsatta, särskilt ska uppmärksammas inom ramen för barnrättspolitiken. För att förbättra uppväxtvillkoren för barn i ekonomisk och social utsatthet krävs åtgärder inom ett flertal olika områden. Regeringen anser att och Strategin för att stärka barnets rättigheter bör användas som verktyg i det fortsatta arbetet för att säkerställa ett barnrättsperspektiv i åtgärder och beslut. De åtgärder som regeringen har vidtagit och avser att vidta för att stärka barns och ungas uppväxtvillkor präglas av ett barnrättsperspektiv och har utformats utifrån kunskap om s.k. risk- och skyddsfaktorer. Riskfaktorer är faktorer som ökar sannolikheten för ohälsa eller problem hos individer. En skyddsfaktor kan liknas vid en buffert mot en risk, en faktor som förändrar effekterna av att utsättas för en risk. Regeringens arbete för att minska risken för social och ekonomisk utsatthet bland barn innebär att arbetet inriktas på att stärka de skyddsfaktorer som finns och minska förekomsten av riskfaktorer, både generellt och riktat till mer utsatta grupper. I skrivelsen redogör regeringen för sina insatser i syfte att förbättra barns och ungas uppväxtvillkor och minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer (s. 63 f.). Det handlar om insatser inom bl.a. hälso- och sjukvård, social omsorg, arbetsmarknadsområdet, den ekonomiska familjepolitiken och utbildningsområdet. Insatserna kan, enligt regeringen, tillsammans ses som en handlingsplan för att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. Hälso- och sjukvård samt social omsorg De flesta barn i har ett gott hälsotillstånd. Det finns dock sociala skillnader när det gäller risken att drabbas av ohälsa av olika slag, och barn i, eller med risk för, ekonomisk utsatthet löper ofta högre risk att drabbas än andra barn. Regeringen har antagit en strategi för en mer jämlik vård och beslutat om en ytterligare inriktning av folkhälsoarbetet där barns och ungas uppväxtvillkor utgör en av byggstenarna. Regeringen har även satsat på elevhälsan och en bättre psykisk hälsa hos barn och unga. Det är insatser som kommer alla barn till del men som kan anses påverka ekonomiskt utsatta barn i högre utsträckning än andra eftersom dessa löper högre risk att drabbas av ohälsa. Regeringen menar att alla barn, oavsett bakgrund och förutsättningar, ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Ett tryggt boende och möjlighet till en utvecklande fritid är enligt regeringen grundstenar i en god uppväxtmiljö. Att föräldrarna är trygga i sitt föräldraskap och får det stöd de behöver är ytterligare något som förbättrar barns och ungas uppväxtvillkor. Regeringens satsningar på ett tryggt boende och en aktiv fritid (fritidspeng)3[ Prop. 2013/14:168, bet. 2013/14:SoU26.] stärker ekonomiskt utsatta barns situation, och regeringen avser att följa utfallet av dessa satsningar och ytterligare förstärka stödet till föräldrar. Regeringen anser att utsatthet hos barn är ett område som ständigt ska uppmärksammas och prioriteras. Den ekonomiska utsattheten kan även innebära en social utsatthet för barn, och regeringens satsningar på stärkt stöd och skydd innebär att den sociala utsattheten kan antas bli mindre. Det gäller t.ex. hälso- och sjukvårdens utökade ansvar för att upptäcka barn som far illa och förbättringar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Att fler föräldrar får arbete och stärker sin position på arbetsmarknaden är en av de viktigaste åtgärderna för att minska risken för ekonomisk utsatthet hos barn. Regeringen har genomfört genomgripande reformer inom arbetsmarknadspolitiken i syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Reformerna har inriktats på att stärka och tydliggöra arbetslinjen. Inom den ekonomiska familjepolitiken och inom individ- och familjeomsorgen har ett flertal åtgärder vidtagits, vilka har inneburit en förbättrad situation för familjer i eller med risk för ekonomisk utsatthet. Regeringen har bl.a. infört ett riktat statsbidrag 2013–2016 i syfte att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och . Vidare har bostadsbidraget höjts. Regeringen anser att stöd riktade till föräldrar kontinuerligt bör följas upp och utvärderas i sin träffsäkerhet. Även kända riskfaktorer när det gäller ekonomisk utsatthet bör i detta sammanhang följas upp. Svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Skolan ska vara avgiftsfri.