bet · H101SkU20 · 2014-02-24 00:00:00 — Det är viktigt för , men också för många fattiga länder som berövas de skatteintäkter de rätteligen borde ha. måste vara en pådrivande kraft inom EU för att säkra skattebasen för välfärdsstaterna och för att utvecklingsländerna får de skatteinkomster de är berättigade till i den ekonomiska utvecklingen. En del i detta är att verka för ett spontant och multilateralt utbyte av uppgifter om ekonomiska tillgångar och inkomster baserade på dessa. bör verka för att skatteredovisningen i alla stater och statsliknande jurisdiktioner öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Problemet med flera skatteparadis är att de inte är regelrätta stater utan självständiga jurisdiktioner med andra formella kopplingar till något gammalt kolonialland. Företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma så att myndigheterna i alla stater får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. Det är den första förutsättningen för att varje respektive stat ska kunna bedöma om redovisningen i det egna landet är rimlig. har tagit ett sådant beslut och det är hög tid att ansluter. Inom EU finns det nu beslut om ett sådant krav för gruvindustrin men kravet bör naturligtvis omfatta all internationell företagsamhet. innebär att företag tvingas redovisa per land som de är verksamma i för att det ska vara möjligt att se var vinsterna görs och vad multinationella bolag ska betala i skatt i ett land. presenterar bolagen endast en sammanslagen global redovisning på koncernnivå. Men borde kunna gå längre och kräva att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för allmänheten och inte enbart medlemsländernas skattemyndigheter. Det är viktigt att man inte förbiser utvecklingsländernas betydelse i kampen mot skatteflykten – länder där kapitalflykt har stora och skadliga effekter för regeringar som redan kämpar med att kunna finansiera offentlig sektor. I granskning av skatteavtal med andra länder (RiR 2010:24) diskuteras bl.a. den s.k. tioårsregeln. Regeln infördes för att säkerställa svensk beskattning av realisationsvinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning. Men eftersom det är bosättarlandet som har beskattningsrätten har tioårsregeln haft begränsad effekt. Detta problem är tänkt att kunna åtgärdas i samband med omförhandling av de bilaterala skatteavtalen. Det handlar om stora summor som undandras svensk beskattning. menar att mer generella regler skulle vara ett effektivare sätt att komma till rätta med problemet, snarare än att omförhandla alla aktuella skatteavtal. Regeringen delade denna bedömning, men ansåg då att frågan måste beredas vidare. Våra nordiska grannar samt och har infört en s.k. exitskatt för att komma till rätta med motsvarande skatteläckage. Vi upprepar vårt krav att det bör införas mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. Utbetalningar av HUS-avdrag sker utan att den för vilken tjänsten utförs intygar riktigheten i avdraget och hur det prissatts. Det har visat sig att HUS-avdraget har medfört en prisinflation på tjänsterna i fråga samt att olika former av fusk förekommer eftersom det inte finns några kvitton som granskas. Skatteavdragsberättigade tjänster kan också blandas med icke skatteavdragsberättigade. Inom har det visats att avdraget kan ha använts felaktigt och bedrägligt i vissa fall. Att RUT- och ROT-ersättningar kan utbetalas som kontanter ser vi också som ett stort problem. Byggindustrier har föreslagit relativt enkla åtgärder för att kunna genomföra ordentliga kontroller för att motverka oseriösa företag. Byggindustrins förslag innebär bl.a. – att företagen bör bifoga fakturan till ansökan om utbetalning så att kan se hur stor del som är arbetstid och hur stor del som avser arbetsmaterial för att på så sätt kunna göra en rimlighetsbedömning – att företagen bör redovisa antal timmar samt kostnad , även vid fastprissättning – att bör ha på sig att betala ut pengar, inte som – att företagen ska ha lika prissättning för konsumenterna och inte anpassa priset – att utbetalning från alltid ska ske till företags skattekonto. Förslagen bör genomföras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Månadsuppgift, punkt 4 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:Sk380 av m.fl. (S) och 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 19. har i betänkandet Månadsuppgift – snabbt och enkelt (SOU 2011:40) föreslagit att uppgift om utgiven ersättning och förmån som utgör intäkt i inkomstslaget tjänst ska lämnas och att den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst tas bort. Månadsuppgiften ska innehålla samma uppgifter som de som enligt nu gällande regler lämnas i den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst. Månadsuppgiften ska dessutom innehålla uppgift om det i den utgivna ersättningen ingår sjuklön eller kompletterande ersättningar i samband med sjukdom eller föräldraledighet. Om ersättningen avser annan tid än den aktuella månaden ska uppgiftslämnaren ange detta samt vilken period ersättningen avser. Anledningen till att nya uppgifter ska lämnas är att behöver dessa i sin ärendehantering. Riksdagsmajoriteten beslutade att regeringen skulle lägga fram ett förslag om månadsuppgift om anställdas löner och skatter med ikraftträdande . Regeringen har valt att gå emot i detta. I en interpellationsdebatt (Ip. 2013/14:38) om månadsredovisning som metod för att stoppa skattefusk anförde finansminister (M) att regeringen har, bl.a. mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter, funnit att det inte är lämpligt att införa regler om månadsvisa kontrolluppgifter baserade på det föreliggande förslaget från . Regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivande. Vi anser att förslaget om månadsuppgift om lön, skatt och avgift har många fördelar och bör kunna ges en utformning som resulterar i enkelt system som inte innebär administrativt merarbete. hanterar många arbetsgivare sin löneberedning och löneberäkning i ett datoriserat lönesystem. I detta skapas normalt en månadsuppgift samt lönespecifikation och bokföringsunderlag för lönesystemet. För de arbetsgivare som arbetar manuellt bör det vara möjligt att ta fram en enkel lösning. En månatlig kontrolluppgift på individnivå innebär att möjligheten att upptäcka svartarbete förbättras och den utgör på detta sätt ett naturligt komplement till de krav på personalliggare som gäller i vissa branscher och kan komma att införas i byggbranschen. En fördel är också att den anställde på detta sätt kan vara säker på att skatter och avgifter är inbetalda för honom eller henne. Utrymmet för organiserat svartarbete med företag som försvinner när uppgifterna når minskar. för en omfattande diskussion om hur andra myndigheter skulle kunna använda månadsredovisning för sina behov och system. Frågan om ett sådant informationsutbyte bör införas och hur det ska vara utformat får bli en senare fråga som utreds vidare. Behovet av ett sådant informationsutbyte måste vägas mot företagens administrativa börda. Enligt utskottets mening bör regeringen nu fortsätta sin beredning av den del av förslaget som avser en månatlig redovisning av lön, skatt och avgift och återkomma till med ett förslag i sådan tid att kan fatta ett beslut under innevarande år. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Deklarationen, punkt 5 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk409 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:Sk316 av (MP). Det är möjligt att administrativa förändringar och nya tekniska lösningar kan frigöra resurser på så att myndigheten kan arbeta mer med skattefusk och skattebrott. En administrativ förändring att pröva är tyst godkännande av deklarationer. föreslog i delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89) att deklarationssystemet förenklas genom ett s.k. tyst godkännande. Om de förtryckta uppgifterna är korrekta och tillräckliga för en riktig taxering ska deklarationen inte återsändas till eller bekräftas på elektronisk väg (tyst godkännande). Besparingar skulle kunna göras i fråga om pappersdeklaranterna, som fortfarande utgör ett betydande antal. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beloppsgränserna för beskattning och kontrolluppgift, punkt 6 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk280 av (S) och 2013/14:Sk409 av m.fl. (S) yrkandena 3 och 4. Det är möjligt att administrativa förändringar och nya tekniska lösningar kan frigöra resurser på så att myndigheten kan arbeta mer med skattefusk och skattebrott. En möjlig förändring är att höja beloppsgränserna för deklarations-, skatt- och kontrolluppgiftsskyldigheten för fysiska personer och ideella föreningar. Beloppsgränserna är låga och frågan är om de verkligen följs nere på de låga nivåerna. Justeringen kan sannolikt göras utan skattebortfall men ändå betyda att gränserna mer tas på allvar. har vidare lagt fram ett förslag om att förenkla deklarationerna vid bostadsförsäljningar. Bland annat föreslogs att deklaranterna skulle få förtryckta uppgifter om mäklararvodet. Detta skulle förenkla deklarationerna och öka möjligheten att kontrollera att fastighetsmäklare lämnar rätt uppgifter om sina arvoden. Det blir lätt att jämföra summan av inskickade arvoden från en mäklarfirma med samma firmas inkomstdeklaration. Fusk och illojal konkurrens inom mäklarbranschen kan på så sätt minskas. Branschen har själv kommit med detta förslag eftersom de hederliga mäklarna har tröttnat på den stora mängden svarta pengar i branschen. förordar förslaget eftersom det är enkelt, underlättar för deklaranterna och sanerar mäklarbranschen. Gjorda kontroller visar att mängden undanhållna affärer är stor, vilket gör att samhället går miste om såväl inkomstskatt som moms som mäklaren debiterar säljaren. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 8 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 9 samt 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och 2013/14:Sk286 av och (båda M). Vi menar att de nya regler för F-skattsedel som trädde i kraft inte behövdes och var rätt ogenomtänkta. Innan förändringen nekades F-skatt, varför några lättnader inte behövdes. Förändringen var snarare ett politiskt beställningsarbete. har det kommit uppgifter från olika branscher om att löntagare tvingats att bli företagare för att behålla eller få jobb. prövning är obefintlig. Ett enhälligt skatteutskott har oroats av utvecklingen och beslutat att regeringen måste se över effekterna av det nya systemet för F-skatt – inte bara ur ett arbetsmarknadsperspektiv utan också ur ett skatteuppbördsperspektiv. Vi menar att det tidigare systemet med att se på antalet uppdragsgivare i de flesta fall är ett ganska bra mått på det som i lagstiftningen kallas beroende av uppdragsgivaren och inordning i dennes verksamhet. Vi vill därför att antalet uppdragsgivare återfår en betydelse när bedömer huruvida en person ska betraktas som självständig företagare eller anställd (arbetstagarbegreppet). Kravet minskar risken för att arbetsgivare tvingar anställda att starta företag enbart i syfte att sänka sina arbetskraftskostnader. finns det inte något krav på att utländska företag ska registrera sig i för att få bedriva näringsverksamhet här. Vi vill att utländska företags verksamhet i ska vara synlig för våra myndigheter. Utländska företag och privatpersoner som är verksamma i kan ansöka om och godkännas för svensk F-skatt. En översyn av F-skatten måste därför lösa frågan om registrering av utländska företag, genom till exempel obligatorisk svensk F-skattsedel eller på annat sätt. har få möjligheter att avslå en ansökan om F-skatt då sökanden har varit inblandad i ekonomisk brottslighet och skattefusk. Avslag kan endast ske om det finns skatteskulder. Bokföringsbrott utgör exempelvis inte grund för att avslå en F-skatteansökan. Med dagens lagstiftning har ingen möjlighet att stoppa vare sig bulvanförhållanden eller uppenbart grovt oseriösa ansökningar. Ett problem är att målvakterna/bulvanerna kan sättas in vid omstart av ett företag där den tidigare ägaren har misskött sig och därför inte har rätt till F-skatt. Man startar nytt men med makan, sonen eller annan släkting som officiell företrädare. En regel mot detta skulle kunna vara att nystart av företag där den officielle ägaren/ansvarige är närstående till en företagare som tidigare misskött sig (och därför inte har rätt till F-skatt i ett nytt företag) inte har rätt till F-skatt såvida det inte framförs särskilda skäl. Förnyad prövning av F-skattsedel/F-skatt bör ske först efter det att grunderna för indragningen har undanröjts och en karenstid har utgått. För nya företagare bör det finnas möjlighet för att ge F-skatt bara för en begränsad tid, upp till , om skälig orsak finns att misstänka ansökaren som oseriös. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anstånd, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk326 av (SD). Det är inte ovanligt att förvaltningsrätten går på linje i skattemål men att kammarrätten sedermera ändrar förvaltningsrättens dom och ger den skattskyldige rätt. Om då inte anstånd med betalningen av den tillkommande skatten beviljats efter beslut eller efter förvaltningsrättens dom lämnas ärendet över till kronofogden om inte den skattskyldige betalar. Överlämnandet till kronofogden sker även om beslutet eller domen överklagas till nästa instans. Detta kan medföra att en exekutiv försäljning sker av den skattskyldiges egendom. Något som inte kan göras ogjort om den skattskyldige sedan vinner framgång i den rättsliga skatteprocessen. Med andra ord kan en exekutiv försäljning av egendom ske innan lagakraftvunnen dom. Anståndsreglerna i skatteförfarandelagen ändrades och det krav som gäller för anstånd vid överklagande blev allmänt tillämpligt. Syftet var att skapa utrymme för anstånd i bl.a. ackordssituationer. Jag anser att det finns anledning att genomföra en översyn som syftar till att bedöma om och domstolarna tillämpar anståndskravet vid överklagande på ett sätt som gör att riskerna enligt vad som beskrivits ovan minimeras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Synliga skatter och avgifter, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk329 av (SD) och 2013/14:Sk231 av i (M), 2013/14:Sk308 av (M), 2013/14:Sk360 av och (båda KD) och 2013/14:Sf337 av (KD) yrkandena 2 och 3. Generellt finns det en stor okunskap om vilka skatter och avgifter som betalas för inkomst av tjänst, en okunskap som lätt kan leda till missuppfattningar om hur våra gemensamma resurser och välfärd finansieras. För att öka medvetenheten måste dessa skatter och avgifter synliggöras i största möjliga mån. Detta inte minst på grund av det utbredda utnyttjandet av svart arbetskraft inom vissa sektorer på arbetsmarknaden. Många ungdomar inser inte vad arbetsgivaravgifter har för inverkan på deras inkomster senare i livet, utan ser mest till vad som hamnar på kontot eller direkt i plånboken . Om arbetsgivaravgiften synliggjordes på lönebeskedet skulle sannolikt insikten om dess storlek innebära att många funderar över vad detta kan innebära längre fram i livet. ser vi det som en självklarhet att löneskatt redovisas på vårt lönebesked. Det borde vara lika självklart att även arbetsgivaravgifter synliggörs. För att alla arbetstagare ska fästa uppmärksamhet vid vilka arbetsgivaravgifter som uppkommer vid arbetsinkomster bör även arbetsgivaravgifterna anges på lönebeskedet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Personnummer och samordningsnummer, punkt 21 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk212 av (S) och 2013/14:Sk347 av (S), 2013/14:Sk382 av (S) och 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 8. Offentlighetsprincipen i är en viktig utgångspunkt för vårt öppna och demokratiska samhälle. har den fått en mycket negativ baksida, då brottslingar stjäl personuppgifter med hjälp av offentliga handlingar för att kunna använda dem i bedrägerier. Personnummer är inte skyddade utan finns i många olika offentliga register som är lätta att komma åt, t.ex. genom nätet. Stölder av identitet ökar lavinartat i landet. fick 65 000 personer sitt personnummer stulet. Brottslingar kan handla varor, ta krediter, starta företag eller registrera bilar i det stulna personnumrets namn. Detta leder till stora problem för de drabbade och brotten är både mycket svåra att utreda och klara upp. Ett sätt att försvåra denna typ av brottslighet är att personnummer skyddas och är en offentlig handling. I används personnummer som i av myndigheter, arbetsgivare och liknande, men är inte offentliga handlingar. Ett annat sätt att förhindra bedrägerier är att alla får rätt att spärra sitt personnummer. är detta bara möjligt för dem som har fått sitt personnummer stulet. Det är angeläget att frågan om offentlighet av personnummer ses över. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Personnummer och samordningsnummer, punkt 21 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:Sk212 av (S), 2013/14:Sk347 av (S) och 2013/14:Sk382 av (S). Det måste bli lättare att få ett samordningsnummer eftersom ett sådant oftast krävs för att kunna söka arbete. EU- och EES-medborgare utan svenskt personnummer eller samordningsnummer är dessutom inte sökbara i Arbetsförmedlingens databas och har därför ett mycket sämre utgångsläge i sökandet efter lediga jobb. skriver i en hemlöshetsrapport att EU- och EES-medborgare har rätt att skriva in sig på Arbetsförmedlingen och få del av deras service för att söka arbete i . Det sker dock manuellt och den sökandes uppgifter lagras inte i Arbetsförmedlingens elektroniska register. kräver att EU-migranter som registrerar sig på Arbetsförmedlingen i likhet med svenska arbetssökande ska föras in i den elektroniska databasen. EU-migranter som registrerar sig bör också få tillgång till Arbetsförmedlingens olika arbetsmarknadsprogram. anser att det måste bli enklare att få ett samordningsnummer för att hemlösa EU-migranter ska ha reella möjligheter att hitta arbete i . EU-migranter som registrerar sig på Arbetsförmedlingen ska precis som svenska arbetssökande föras in i den elektroniska databasen och göras sökbara. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skydd för folkbokföringsuppgifter, punkt 22 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2012/13:Ju373 av m.fl. (S) yrkande 46, 2013/14:Sk211 av (S), 2013/14:Sk310 av och (båda S), 2013/14:Sk327 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ju205 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Ju412 av m.fl. (S) yrkande 56. Många människor lever under allvarliga hot, vilket utgör ett stort problem i deras liv. Ett vanligt scenario är att en man hotar och förföljer en person, ofta kvinnor och barn. Men det kan även röra sig om att någon känner sig allvarligt hotad av kriminella personer. För att skydda sig från dessa hot kan det krävas att personuppgifter som i vanliga fall är öppna genom offentliga register skyddas. Genom att ta kontakt med kan man begära att uppgifter sekretessmarkeras, vilket ibland kallas för att man erhåller skyddad identitet. En sådan sekretessmarkering innebär att myndigheterna ska göra en noggrann prövning innan uppgifter lämnas ut. Det saknas formella krav kring denna begäran, men vid en sådan begäran om sekretessmarkering finns ofta krav på intyg, t.ex. från polisen eller , som styrker att det finns en hotbild. har undersökt förutsättningarna för en författningsreglering av förfarandet med sekretessmarkering och sett över hanteringen av sekretessmarkerade uppgifter i folkbokföringsdatabasen vid överföringen till andra myndigheter. Utredningen har bl.a. föreslagit att efter ansökan ska registrera en personuppgift om att en enskild eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men, dvs. har ett skyddsbehov, och att ett avslag på en sådan begäran ska kunna överklagas av den enskilde. Förslaget har analyserats i promemoria Skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (Ds 2013:47) med slutsatsen att det inte bör genomföras. I stället föreslås att en mer övergripande översyn ska genomföras och i promemorian redovisas konkreta synpunkter på inriktningen av en sådan översyn. Vi konstaterar att skyddet för de våldsutsattas personuppgifter har utretts och att förslag om ett starkare rättsligt skydd kring möjligheten att få och upprätthålla en sekretessmarkering nu ser ut att hamna i papperskorgen. I stället överväger regeringen att genomföra en översyn som syftar till förstärkt sekretess för de våldsutsattas personuppgifter och en mer samordnad prövning av skyddsbehovet. Vi tar i detta läge inte ställning till den nya inriktningen av arbetet med ett förstärkt skydd men vill framhålla att avsaknaden av ett starkt skydd för de våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemet utarbetas skyndsamt och läggs fram inom rimlig tid. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Uppgift om medborgarskap, punkt 23 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk372 av (SD). fick en ny medborgarskapslag som innebär att dubbelt medborgarskap tillåts. I praktiken innebär det att det inte är något hinder att inneha tredubbla medborgarskap eller ännu fler medborgarskap. I registreras endast dubbla eller flerdubbla medborgarskap i folkbokföringsregistret för personer med icke svenskt medborgarskap. Om en person med utländskt medborgarskap erhåller ett svenskt medborgarskap döljs alla uppgifter om annat medborgarskap som tidigare uppgifter i folkbokföringen och är därmed svåråtkomliga. En mycket märklig hantering hos folkbokföringen som i sin tur kan leda till problem och svårigheter för andra myndigheter. I samband med EU-valet uppstod problem med i vilket land personer med dubbelt medborgarskap inom EU skulle rösta. Det visade sig att personer kunde rösta i flera länder eftersom ingen myndighet hade kontroll över detta. är det återigen dags för EU-val och det finns ingen information om att denna problematik har åtgärdats av valmyndigheten. En myndighet som skulle ha nytta av att känna till uppgifterna om dubbla eller flerdubbla medborgarskap kan vara .