bet · H101TU18 · 2014-06-13 00:00:00 — Enligt uppgifter som utskottet har inhämtat har Transportstyrelsen därefter gjort en översyn av vilotidsförordningen och därtill beslutade föreskrifter . Transportstyrelsen undersökte då bl.a. möjligheten att använda taxametern som ett tekniskt hjälpmedel. I översynen framkom att enligt en övergångsbestämmelse om taxametrar får en taxameter som är i bruk fortsätta att användas även efter det att märkningstillstånd och typgodkännande har upphört att gälla, under förutsättning att taxametern uppfyller tillämpliga krav på exempelvis funktion och noggrannhet. Detta innebär att det finns taxametrar av äldre modell som ska få fortsätta att användas. Vidare framkom att ett krav på att vilotid, eller arbetstid, ska registreras i taxametern skulle medföra ändrade krav på taxametrar, vilket i sin tur skulle medföra krav på inköp av ny taxameterutrustning. Detta skulle enligt myndigheten medföra investeringskostnader av inte obetydlig omfattning för företagen. Transportstyrelsen har även hänvisat till att det av straffbestämmelserna i vilotidsförordningen bl.a. följer att förare som bryter mot någon föreskrift som meddelats av Transportstyrelsen ska dömas till penningböter. föreskrifterna ska vara meddelade av Transportstyrelsen infördes genom SFS 2008:1182 i samband med att Transportstyrelsen bildades. från Transportstyrelsen har myndigheten inte meddelat några föreskrifter på området. Vidare har hovrätten över och i en dom (B 2113-10) meddelad funnit att det skulle strida mot legalitetsprincipen att döma någon för att ha brutit mot ansvarsbestämmelserna, som hänvisar till föreskrifter utfärdade av Transportstyrelsen, när föreskrifterna är utfärdade av . undanröja detta problem behöver nämnda föreskrifter meddelade av upphävas och nya föreskrifter meddelas av Transportstyrelsen. Enligt Transportstyrelsens uppgift till utskottet har myndigheten mot denna bakgrund för avsikt att bibehålla kravet på registrering av vilotid i den personliga tidboken tills vidare. Nya föreskrifter ska dock beslutas Utskottet finner utifrån detta inte anledning att ta något ytterligare initiativ och avstyrker därmed förslagen i motionerna 2013/14:T12 (V) yrkande 3 och 2013/14:T517 (S) yrkande 34. Kontroller och indragning av taxiförarlegitimation Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om stärkta kontroller och skärpningar av regelverket kring taxilegitimation. Utskottet hänvisar till de åtgärder som vidtas för att underlätta kontrollen av taxiförarlegitimationer och anser att motionsförslagen därigenom kan förväntas bli tillgodosedda. Jämför reservation 4 (SD). För att få taxiförarlegitimation gäller att personen har fyllt , har körkort med behörighet B eller med behörighet D, uppfyller de medicinska kraven, uppfyller kravet på yrkeskunnande, uppfyller kraven på laglydnad samt har avlagt godkänt körprov för taxiförarlegitimation. Taxiförarlegitimationen är endast giltig tillsammans med ett giltigt körkort. Detta innebär att om innehavaren av en taxiförarlegitimation gör sig skyldig till ett trafikbrott och därmed blir av med sitt körkort upphör även taxiförarlegitimationen att gälla. (SD) anför i motion 2013/14:T354 att många som tar taxi gör det för att komma hem snabbt och tryggt. Eftersom taxinäringen är en viktig samhällsinstitution ska ingen behöva utsättas för brott vid användning av detta färdsätt oavsett om man är man eller kvinna, i sällskap eller ensam, i nyktert eller berusat tillstånd. Motionären anser att samtliga taxibolag i ska göras skyldiga att dels vid nyanställning rapportera individuella förare till Transportstyrelsen, dels rapportera samtliga förare som varit verksamma föregående år till samma myndighet. Vidare anförs att Transportstyrelsen vid inkommen rapport ska granska varje förares lämplighet och sedan meddela taxibolagen om olämpliga förare samt om myndighetens beslut att neka eller dra in den granskade förarens taxilegitimation. Taxibolaget ska därefter svara med en kopia på uppsägningsavtalet, eller beslutet om att inte nyanställa, för varje förare som Transportstyrelsen har rapporterat som olämplig. Motionären föreslår utifrån detta att taxibolagens kommunikation med Transportstyrelsen om kontroller ska göras oftare, striktare och säkrare (yrkande 1). För att förhindra att grova brott begås i anslutning till taxiresor föreslås att Transportstyrelsen när den nekar taxilegitimationsansökningar och drar in taxilegitimationer alltid ska meddela arbetsgivaren – taxibolaget – och inte endast den berörda föraren (yrkande 2). Motionären föreslår vidare att en taxiförare som har nekats taxilegitimation på grund av brottslighet, eller fått denna indragen av samma skäl, ska nekas ny taxilegitimation som motsvarar brottslighetens preskriptionstid (yrkande 3). m.fl. (S) anför i motion 2013/14:T514 att den svarttaxiverksamhet som har ökat sedan avregleringen också ökar riskerna för kunderna och då särskilt för kvinnorna. Motionärerna framhåller att tryggheten för taxiresenärer, speciellt kvinnor, behöver öka och att det är viktigt att kontrollen av taxilegitimationer ökar (yrkande 2). Motionärerna anför vidare att taxilegitimationen måste dras in när en innehavare dömts för ett allvarligt brott och att även trafikbrott som rattfylleri och grov vårdslöshet i trafik ska utgöra grund för detta. Transportstyrelsen måste meddela taxiföretagen då en anställd får sin taxilegitimation indragen, och kontrollen av detta måste stärkas så att inte förare med indragna legitimationer fortsätter köra. Motionärerna anser därför att Transportstyrelsen snabbt bör meddela taxiföretag då en anställd som är innehavare av taxilegitimation döms för ett allvarligt brott och får taxilegitimationen indragen (yrkande 1). m.fl. (S) efterlyser i kommittémotion 2013/14:T517 ett skärpt regelverk om taxilegitimation (yrkande 33). Motionärerna framför att det är viktigt att kontrollen av taxilegitimationer stärks för att öka tryggheten för taxiresenärer. Enligt motionärerna måste det säkerställas att förare som får sina legitimationer indragna verkligen slutar att köra taxi. Vidare anförs att taxilegitimationen måste dras in då en innehavare av taxilegitimation har dömts för ett allvarligt brott eller allvarliga trafikbrott som rattfylleri och grov vårdslöshet i trafik eller andra trafikbrott vid upprepade tillfällen. främja den seriösa taxinäringen och öka tryggheten för taxiresenärerna måste kontrollen öka för att säkerställa att förare inte kör med ogiltig taxilegitimation eller utan taxilegitimation. Motionärerna efterfrågar därför ett skärpt regelverk Utskottet kan inledningsvis påminna om att frågan om kontroller av taxiförarlegitimation även har varit föremål för beredning i utskottet, (bet. 2012/13:TU16). Utskottet framhöll då vikten av en sund taxinäring och att detta förutsätter en effektiv kontrollverksamhet för att förhindra att taxiförare kör taxi trots att de har fått taxiförarlegitimationen återkallad. Utskottet betonade vidare att det är viktigt att taxiresenärerna vid en resa alltid ska kunna känna sig säkra på att föraren kör med giltig taxiförarlegitimation och att resan kan genomföras på ett tryggt och säkert sätt. Frågor om taxiförarlegitimation prövas av Transportstyrelsen som också fattar beslut om bl.a. beviljande och återkallande av taxiförarlegitimationer. Transportstyrelsen utövar tillsyn över taxibranschen för att se om de företag som beviljats tillstånd att bedriva taxitrafik fortlöpande uppfyller kraven i 2 kap. 5 § taxitrafiklagen som anger att taxitrafiktillstånd endast får ges till den som med hänsyn till yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden och gott anseende bedöms vara lämplig att bedriva verksamheten. Taxiföretagen har i enlighet med yrkestrafiklagen en lagstadgad skyldighet att kontrollera att de som kör i taxitrafik har giltiga taxiförarlegitimationer. Om ett taxiföretag av oaktsamhet anlitar en förare som inte är behörig att köra taxi är maxstraffet sex månaders fängelse. Utskottet noterar dock att det enligt gällande reglering inte finns något automatiskt system som meddelar taxiföretagen om indragna körkort och taxiförarlegitimationer. Utskottet kan konstatera att frågan om möjligheten att via Transportstyrelsens vägtrafikregister kontrollera sina anställda förares behörigheter som t.ex. körkort och taxiförarlegitimationer har aktualiserats i olika sammanhang. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över lagen (2001:558) om vägtrafikregister och förordningen (2001:650) om vägtrafikregister för att föreslå mer ändamålsenliga regler (dir. 2008:53). Utredningens utgångspunkter var att samhällets behov av information ska tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt, att den enskildes personliga integritet ska ha ett starkt skydd, att en eventuell framtida trafikslagsövergripande utveckling av registerförfattningarna ska underlättas samt att det generella behovet av datorstöd i Transportstyrelsens verksamhet ska tillgodoses. En närmare analys av förutsättningarna lämnades av i betänkandet Transportstyrelsens databaser på vägtrafikområdet – integritet och effektivitet (SOU 2010:76). I utredningen konstaterades att det inte finns tillräckliga skäl att införa bestämmelser som medger en automatisk elektronisk återrapportering av förändringar i eller återkallelser av förares behörigheter, taxiförarlegitimationer eller trafiktillstånd till taxibeställningscentraler eller bussföretag. Enligt uppgift från Transportstyrelsen har frågan därefter fått förnyad aktualitet och såväl som enskilda taxiföretag har kontaktat Transportstyrelsen och framfört önskemål om en lösning. Transportstyrelsen har efter önskemål från börjat överlämna papperskopior av beslut om återkallelse av körkort respektive taxiförarlegitimationer. Utskottet välkomnar detta. Parallellt med detta har frågan rests om det är möjligt att inom ramen för gällande lagstiftning åstadkomma ett modifierat elektroniskt utlämnande av uppgifter på ett sådant sätt att det grundläggande informationsbehovet tillgodoses. Enligt uppgift från Transportstyrelsen har myndigheten tillsammans med genomfört en gemensam förstudie –2013 i syfte att klarlägga de juridiska och tekniska förutsättningarna för ett elektroniskt utlämnande samt om möjligt ta fram förslag på tekniska lösningar (TSV 2012–1958). I förstudien fastslogs att det är tekniskt genomförbart och juridiskt möjligt att via elektroniskt utlämnande lämna ut information om anställda förares behörigheter till taxitrafikföretag. Utskottet ser positivt på att Transportstyrelsen tillsammans med inledde ett arbete med att bygga den tekniska lösningen. Enligt uppgift färdigställdes en viss del av systemet för kontroll av taxiförarlegitimationers giltighet . genomför Transportstyrelsen tillsammans med tester av systemet, och enligt planeringen beräknas systemet vara klart för driftsättning i produktionsmiljö . Enligt utskottets mening kommer den lösning som införs att kunna medverka till att underlätta och snabba upp processen när det gäller utlämnande av uppgifter om behörigheter och körkortsgiltighet till taxibranschen. När det gäller kontroller av taxi vill utskottet även uppmärksamma att Transportstyrelsen på regeringens uppdrag har utrett denna fråga och att myndigheten återkom med förslag på området (dnr. TSV 2013–2006). Utskottet kan vidare konstatera att Transportstyrelsens utredning har varit föremål för remissbehandling och att regeringen beslutade att överlämna en remiss till Lagrådet. I lagrådsremissen lämnas bl.a. förslag som avser att underlätta myndigheternas tillsyn och administrativa hantering av taxitrafikärenden. Det föreslås att ett taxifordons registreringsskylt ska få tas om hand av en polisman om taxameterutrustningen inte uppfyller föreskrivna krav. Det föreslås även att en taxiförarlegitimation inte längre ska vara giltig om en annan taxiförarlegitimation har lämnats ut. Vidare föreslås att kravet att förnya en taxiförarlegitimation efter det att den senast har förnyats bara ska gälla om den tidigare förnyelsen innebar att legitimationen försågs med nya uppgifter. Det föreslås slutligen att en taxiförarlegitimation ska få tas om hand av en polisman om legitimationen är ogiltig på grund av att den inte har förnyats eller att en annan legitimation har I lagrådsremissen anges att de föreslagna författningsändringarna föreslås träda i kraft . Mot bakgrund av vad som här anförts om åtgärder som vidtas för att underlätta kontrollen av taxiförarlegitimationer kan motionsförslagen förväntas bli helt eller delvis tillgodosedda. förslagen i motionerna 2013/14:T354 (SD) yrkandena 1–3, 2013/14:T514 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:T517 (S) yrkande 33. Samverkan i tillsynen av taxibranschen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att utse taxiansvariga inom Transportstyrelsen och om stärkt myndighetssamverkan. Utskottet hänvisar till att det finns handläggare inom Transportstyrelsen med ett särskilt uppdrag att initiera och genomföra myndighetssamverkan och branschsamråd på både regional och nationell nivå. Enligt yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211) har Transportstyrelsen ansvar för tillsynen över att tillståndshavare bedriver verksamheten enligt gällande bestämmelser. Tillsynen för företag som har tillstånd att bedriva taxitrafik liknar tillsynen för innehavare av tillstånd för yrkesmässig trafik. Syftet med tillsynen är att kraven på trafiksäkerhet, trafikmiljö och arbetsmiljö uppfylls samt att taxitrafik bedrivs under konkurrensförhållanden som är lika för alla. Ett företag ska uppfylla krav på yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden och gott anseende för att beviljas taxitrafiktillstånd. Transportstyrelsen utövar tillsyn över om det har förekommit allvarliga missförhållanden eller om förutsättningarna för tillstånd av någon annan anledning inte är uppfyllda i driften av trafikrörelsen, eller i annan näringsverksamhet som tillståndshavaren bedriver. Vid missförhållanden kan taxitrafiktillståndet återkallas eller varning meddelas. m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:T514 att det är viktigt att Transportstyrelsen deltar i de organiserade möten som kontinuerligt genomförs med andra myndigheter och organisationer. Motionärerna menar att Transportstyrelsen måste utse taxiansvariga inom verket med ett uttalat uppdrag att delta aktivt i myndighetssamverkan och tillsynsarbete (yrkande 3). Motionärerna menar även att myndigheternas samverkan avseende taxi på nationell och regional nivå måste öka och att även branschorganisationerna bör bjudas in till att vara med i detta arbete (yrkande 4). Utskottet vill inledningsvis påminna om att frågan om förbättrad samordning i tillsynen av taxi har varit föremål för tidigare behandling i utskottet, (bet. 2012/13:TU16). Utskottet välkomnade då bl.a. det förslag som Transportstyrelsen redovisat om att införa ett riskvärderingssystem för taxi och det arbete som initierats eftersom det kan förväntas innebära att myndigheterna fortsätter att utveckla formerna för utbyte och samverkan såväl sinsemellan som med taxibranschen. När det gäller frågan om s.k. taxiansvariga inom Transsportstyrelsen vill utskottet uppmärksamma att det enligt uppgift från Transportstyrelsen finns handläggare inom myndigheten med ett särskilt uppdrag att initiera och genomföra myndighetssamverkan och branschsamråd, både nationellt och regionalt. När det gäller tillsynen av den yrkesmässiga trafiken på väg, dvs. såväl taxi som buss och godstrafik, vill utskottet uppmärksamma att det sker myndighetssamverkan i en nationell grupp och fyra regionala, där regionindelningen motsvaras av Transportstyrelsens fyra regioner; Västra, Östra, Södra och Norra. I den nationella gruppen ingår förutom Transportstyrelsen även , och . I de regionala grupperna ingår samma myndigheter, men det finns en öppning i utredningen som innebär att fler myndigheter kan bjudas in vid behov. Utskottet vill vidare framhålla att de här samverkande myndigheterna beslutade om en riktlinje för perioden –2019. Riktlinjen tar sin utgångspunkt i de tillståndsmätningar som genomfördes första gången och som ska genomföras . I riktlinjen ingår även ett uppföljningsansvar, att tillsynskonferenser ska hållas för uppföljning och utveckling av både samverkan och tillståndsmätningar samt ett ansvar att regelbundet bjuda in företrädare för yrkestrafikbranscher och andra myndigheter till dialog och samråd. Transportstyrelsen har även ett branschsamråd (samråd med yrkestrafikbranscherna) för att informera om pågående verksamhet, tillvarata yrkestrafikbranschernas synpunkter och skapa effektiva mötesformer. Enligt Transportstyrelsen ska branschsamråd med nationell inriktning liksom branschsamråd med regional inriktning hållas . När det gäller tillsynen av taxibranschen vill utskottet även peka på att Transportstyrelsen och har förslagit att ett riskvärderingssystem för taxi ska införas. Enligt Transportstyrelsen kan möjligheterna att förenkla och effektivisera verksamheten med hjälp av ett riskvärderingssystem antas vara stora eftersom ett väl fungerande och uppbyggt riskvärderingssystem gör det möjligt att utföra riktade kontroller så att insatserna koncentreras till de företag där det finns anledning att misstänka regelbrott och där effekterna av ett ingripande kan antas bli störst. Transportstyrelsen kan ett riskvärderingssystem med hög träffsäkerhet utvecklas genom ett underrättelsebaserat arbetssätt där resultat från ett flertal olika kontrollområden och från olika myndigheter kan värderas och kopplas samman till de företag som verkar inom transportsektorn. målet med ett riskvärderingssystem är att kunna utfärda kontroller så effektivt att regelefterlevnaden förbättras avsevärt. Utskottet anser att införandet av ett riskvärderingssystem kan utgöra ett betydelsefullt verktyg i arbetet med att stärka tillsynen av taxibranschen. Transportstyrelsens arbete för att ett riskvärderingssystem för taxi ska införas Med anledning av de insatser som görs när det gäller myndighetssamverkan och tillsyn samt samverkan med branschorganisationerna finner utskottet att de här behandlade motionsyrkandena redan kan anses väl tillgodosedda och att det därför inte finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:T514 (S) yrkandena 3 och 4. Prisinformation och översyn av taxibranschen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om prisinformation vid taxiresor och en översyn av taxibranschen. Utskottet hänvisar till att Transportstyrelsen har genomfört en översyn av olika frågor som rör taxibranschen. Vidare hänvisar utskottet till att regeringen beslutat om en lagrådsremiss om tydlig prisuppgift och åtgärder för att underlätta myndigheternas tillsyn och administrativa hantering av taxitrafikärenden. Jämför reservationerna 5 (S, MP, V) och 6 (SD). Gällande rätt om prisinformation Enligt 2 kap. 17 § taxitrafiklagen (2012:211) är den som har ett taxitrafiktillstånd skyldig att genom lämpliga åtgärder före färden låta passagerarna få kännedom om den taxa som tillämpas. Taxan ska vara uppbyggd så att priset för transporten dels enkelt kan bedömas före färden, dels med kännedom om körd sträcka och nyttjad tid enkelt kan beräknas efter färden. Taxan får inte vara uppbyggd så att grunderna för prisets bestämmande förändras under färden. Regler om prisinformation finns också i prisinformationslagen (2004:347). Lagen har till ändamål att främja god prisinformation till konsumenter. Enligt 8 kap. 2 § i trafikförordningen (2012:238) får Transportstyrelsen meddela föreskrifter om taxans uppbyggnad och prisinformation i taxitrafik. I Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2013:41) stadgas (1 §) att när fordonet används i taxitrafik ska det vara försett med prisinformation om de avgifter som gäller för det aktuella fordonet. Vidare föreskrivs (2 §) att när fordonet används i taxitrafik, och därmed även när fordonet står stilla, ska prisinformationen alltid vara väl synlig inne i fordonet och på fordonets utsida, och den ska vara varaktigt utförd och fastsatt utformad enligt bilagan till dessa föreskrifter utformad på ett sådant sätt att den inte medvetet eller omedvetet förvillar eller försvårar för passageraren. En tillståndshavare eller förare som inte efterlever bestämmelser om prisinformation i taxitrafik kan dömas till penningböter, se Riksåklagarens föreskrifter (1999:178) om ordningsbot för vissa brott. tidigare tillkännagivanden om översyn av taxibranschen har tidigare behandlat frågan om en översyn av taxibranschen, (bet. 2012/13:TU16). riktade då ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en bredare och mer fördjupad översyn av taxibranschen. (S) betonar i motion 2013/14:T211 att taxibranschen är en viktig del av turistnäringen och behöver fungera bra. Motionären pekar vidare på att seriösa taxiåkerier är utsatta för en utbredd svarttaxiverksamhet som riskerar att underminera trovärdigheten för hela branschen. I måste man avisera i bakrutan vad en taxiresa ska kosta, för en mil eller 15 minuters körning. Enligt motionären är detta långt ifrån allmänt känt och det finns otaliga exempel på hur turister har lurats, framför allt i storstäderna. kan bakrutan vara nedvevad och ibland kan det stå en summa som långt överstiger ett marknadsmässigt pris för tjänsten. Motionären pekar vidare på att det på mindre orter är långt ifrån säkert att det överhuvudtaget går att få tag i en taxi för att åka till turistmålet. Där är upphandling av färdtjänst och skolskjutsar också ett problem. Enligt motionären är konkurrenssituationen inte bra och detta har lett till att en mer eller mindre känd svarttaxiverksamhet har uppstått på landsbygden. I motionen framförs att det är dags för regeringen att skyndsamt se över regelverket för taxinäringen. och (båda KD) anför i motion 2013/14:T293 att tillgängligheten har blivit bättre och priserna högre sedan taxibranschen avreglerades . Enligt motionärerna finns det dock en del avarter som missgynnar både konsumenter och seriösa taxiföretag och det förekommer att människor luras att betala för sträckor som med ett seriöst bolag kanske hade kostat några hundralappar. omedvetna konsumenter tvingats avbryta taxiresor när de insett att taxametern är inställd på en orimligt hög taxa. Det har tagits flera initiativ på central nivå för att öka kontrollen av branschen, och förslag har lämnats om vad som behövs för att förbättra regelefterlevnaden bland yrkestrafiken. hänvisning till de tillkännagivanden som riktade till regeringen om taxi pekar motionärerna på att dessa initiativ var bra, men de framhåller att kommunerna behöver kunna ställa krav på den lokala taxibranschen samt på näringsidkare och andra aktörer som tar emot taxiföretag på sina områden. Enligt motionärerna skulle t.ex. kommuner i samråd med de taxiföretag och aktörer som är verksamma på orten kunna komma överens om maxpriser för taxiföretag som vill verka inom kommunen. Vidare anförs i motionen att taxiföretag som inte följer överenskomna maxpriser bör kunna bli föremål för sanktioner, såsom vite eller näringsförbud Motionärerna anser att bör bedriva tillsyn för att säkerställa att överenskomna maxpriser inte innebär etableringshinder för tillkommande taxiföretag på orten. I motionen föreslås en utredning av hur kommuner kan ges möjligheter att, i samråd med lokala taxiföretag och aktörer som tar emot taxiföretag på sin mark, bestämma vad som ska vara den högsta tillåtna taxan för en taxiresa. (M) anför i motion 2013/14:T333 att mycket har blivit bättre sedan avregleringen av taximarknaden . det på många platser blivit enklare för konsumenterna att få tag på en taxi i och med att fler aktörer har etablerat sig och den fria prissättningen har ökat konkurrensen och sannolikt bidragit till att den generella prisnivån för taxiresor gått ned. menar motionären att avregleringen också har medfört att antalet oseriösa aktörer har ökat. Dagens regler kräver att taxibilar har en skylt på sidan av bilen som visar ett jämförelsepris som ska motsvara