bet · H101KU30 · 2014-02-19 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening dels att regeringen bör lämna en proposition till om det regionala utvecklingsansvaret i och så att det blir möjligt att genomföra förändringen , dels att regeringen utreder frågan om det regionala utvecklingsansvaret i vidare. Jämför reservation 1 (M, FP, C, KD). I motion 2013/14:K9 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4 begärs tillkännagivanden om att , och ska omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och bli regioner. Motionärerna hänvisar till departementspromemorian Regionalt utvecklingsansvar i och (Ds 2013:13) där det finns förslag om regionalt utvecklingsansvar för landstingen i dessa län. Motionärerna menar att ansökningarna från landstingen i dessa län bör beviljas. En motsvarande ansökan har lämnats till regeringen av i tillsammans med samtliga kommuner i länet. Motionärerna menar att ansökan från i bör tas på allvar och att en departementspromemoria som visar förutsättningarna för att bevilja ansökan bör tas fram inom . Ett motsvarande yrkande beträffande Västernorrlans län finns i motion 2013/14:K11 m.fl. (S) yrkande 1. Motionärerna menar att det finns en bred politisk uppslutning av partierna i och kommunerna i länet som står bakom ansökan om att bilda regionkommun. Vidare anför motionärerna att det bör vara folkvalda församlingar som har ansvaret för att leda och samordna det regionala utvecklingsarbetet. Det är enligt motionärerna svårt att förstå varför regeringen utan närmare förklaring överger sin tidigare inställning . Därmed överger regeringen enligt motionärerna även den överenskommelse som regeringspartierna träffade i regionfrågan 2009. I motion 2013/14:K373 av m.fl. (S) från den allmänna motionstiden yrkas att ska få ta över det regionala utvecklingsansvaret. Motionärerna menar att ansökan från uppfyller de krav som regeringen ställer. Alla partier i och alla kommuner i länet står bakom ansökan. m.fl. (S) föreslår i motion 2013/14:K339 att blir en regionkommun . Vid en regionbildning är enligt motionären ambitionen att föra över ansvaret för tillväxt, näringspolitik och landsbygdsutveckling från . Departementspromemoria om regionalt utvecklingsansvar i och (Ds 2013:13) Av promemorian framgår att lämnade en ansökan till regeringen om att nuvarande ska få bilda regionkommun med regionalt utvecklingsansvar enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. skickade in en komplettering till sin ansökan med protokollsutdrag från samtliga av länets kommuner som visar att de tillstyrker ansökan. Vidare framgår att lämnade en ansökan till regeringen om att ska få överta ansvaret för den regionala utvecklingen och därmed få status som regionkommun enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. I promemorian anges att i respektive har ansvar för regionala utvecklingsfrågor i länet. I bedömningen i promemorian anges att målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Insatserna i den regionala tillväxtpolitiken måste utgå från de specifika regionala förutsättningarna. Den regionala tillväxtpolitiken ska stärkas genom ökat lokalt och regionalt inflytande över och ansvar för statliga tillväxtresurser. Detta ger bättre förutsättningar för sektorssamordning och ett effektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Vidare anges att enligt proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län är det regeringens bedömning att en förändrad ansvarsfördelning kan göras i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. I promemorian anges att ansökningarna från och innebär att staten lämnar över ansvaret till den kommunala nivån i länen. En sådan ändrad ansvarsfördelning har successivt införts i så när som samtliga län då lagen om samverkansorgan i länen trädde i kraft. I endast fyra län har länsstyrelserna kvar det regionala utvecklingsansvaret. Med hänsyn till denna utveckling bedöms det i promemorian inte föreligga några skäl till varför inte det regionala utvecklingsansvaret även i och kan föras till den kommunala nivån, i detta fall landstingen. För att en ändrad ansvarsfördelning ska kunna ta vid behövs ett lokalt och regionalt initiativ i frågan. Ansökan från har enligt promemorian ett brett stöd i och det finns en uppslutning bland länets kommuner om att tar över det regionala utvecklingsansvaret. läns landstings ansökan visar även den på ett lokalt och regionalt initiativ. Ansökan har ett brett stöd i och bland länets kommuner finns det en bred uppslutning kring att tar över det regionala utvecklingsansvaret. Vid ett landstingsansvar för regionala utvecklingsfrågor bör det råda klarhet om vilket geografiskt område som utvecklingsansvaret avser. Den aktuella ansökan från gäller det nuvarande länet. Likaså avser ansökan från det nuvarande länet. Det kan även konstateras att ett landstingsansvar för regionala utvecklingsfrågor i eller inte har någon formell inverkan i sig självt på en framtida ändrad landstingsindelning för berörda län och andra angränsande län. Mot bakgrund av de ovan nämnda omständigheterna bör få det regionala utvecklingsansvaret. Det föreslås därför i promemorian att lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar även ska omfatta . Med anledning av de omständigheter som redogjorts för ovan bör få det regionala utvecklingsansvaret. Det föreslås därför i promemorian att lagen om regionalt utvecklingsansvar även ska omfatta även . Promemorian har remissbehandlats. Regeringen avslog ansökningarna från landstingen i , och . I besluten om och skriver regeringen bl.a. att i det regionala tillväxtarbetet kan staten och den kommunala nivån anses ha delvis överlappande uppgifter. har till uppgift att samordna andra statliga myndigheters insatser för regional tillväxt i länet. ska den aktör som har ansvar för det regionala utvecklingsprogrammet också ha direkta kontakter med berörda statliga myndigheter, näringsliv och organisationer som är nödvändiga för programmets framtagande och för att samordna insatser för genomförandet. Enligt budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 1) avser regeringen därför att förtydliga vad som förväntas av länsstyrelserna ur ett tillväxtperspektiv. Utöver detta framför vissa remissinstanser synpunkter på promemorian (Ds 2013:13) om och som regeringen anser bör få betydelse i den fortsatta hanteringen. Sammantaget är därmed regeringen inte beredd att i detta skede ändra kompetensfördelningen för det regionala utvecklingsansvaret mellan stat och regionala organ. En motsvarande skrivning finns i regeringens beslut att avslå ansökan från i . Skriftliga frågor och interpellation Frågan om huruvida landstingen i , och ska omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar har tagits upp i skriftliga frågor till statsrådet . I den skriftliga frågan 2013/14:16 av (S) begärs svar bl.a. på vad som är skälen till att inte fått ett positivt svar på sin ansökan om att få ta över det regionala utvecklingsansvaret. I svaret på frågan skriver statsrådet att det som har ansökt om är att ta över vissa uppgifter i det regionala tillväxtarbetet och att upprätta samt fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur. Det handlar således om att ge ett antal statliga uppgifter som utförs av i länet. I jämförelse med landstingens huvudsakliga verksamhet, dvs. hälso-och sjukvård, skulle dessa uppgifter utgöra en mindre del av samlade verksamhet. Frågan om hur det regionala utvecklingsansvaret bör fördelas mellan den kommunala nivån och staten har diskuterats länge och skiljer sig ansvarsfördelningen åt mellan länen. Tre landsting, 13 samverkansorgan, fyra länsstyrelser samt har ansvaret i respektive län. I de län där utvecklingsansvaret redan har förts till ett landsting eller samverkansorgan, kan frågan om huruvida ansvaret bör vara ett kommunalt åtagande anses vara besvarad, enligt statsrådet. I län där fortsatt har det regionala utvecklingsansvaret är däremot enligt statsrådet inte frågan klarlagd. Regeringen är i detta skede inte beredd att ändra kompetensfördelningen mellan stat och regionala organ. Det är skälet till att regeringen har valt att inte gå vidare med ansökan från . I den skriftliga frågan 2013/14:21 till statsrådet begär (S) svar på vilka överväganden som låg bakom beslutet att inte bevilja att landstingen i , och tar över det regionala utvecklingsansvaret. I svaret på frågan anger statsrådet i huvudsak samma skäl till att ansökningarna inte beviljades som i svaret på den ovan nämnda skriftliga frågan. I interpellation 2013/14:107 av (MP) till statsrådet vill interpellanten närmare få reda på skälen till ställningstagandet rörande ansökan – detta särskilt som allianspartierna träffade en överenskommelse om att stödja initiativ om att bilda regioner som kommer underifrån – och om statsrådet avser att vidta någon åtgärd för att ska omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. I kammaren anförde statsrådet som svar på interpellationen bl.a. följande. Det regionala utvecklingsansvaret omfattar vissa uppgifter i det regionala tillväxtarbetet samt att upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur. Utvecklingsansvaret är fördelat på olika sätt i län-en. Enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar har landstingen i , och det regionala utvecklingsansvaret. I har , enligt samma lag, det regionala utvecklingsansvaret eftersom kommunen är en landstingsfri kommun. I , , , , , , , , , , , och har samverkansorgan det regionala utvecklingsansvaret. I övriga fyra län åligger detta ansvar . har lämnat en ansökan till regeringen om att ska få överta det regionala utvecklingsansvaret enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och därmed också få ett direktvalt fullmäktige som ansvarar för de regionala utvecklingsfrågorna . Till regeringen har motsvarande ansökningar inkommit från landstingen i totalt nio län . I det regionala tillväxtarbetet kan staten och den kommunala nivån anses ha delvis överlappande uppgifter. har till uppgift att samordna andra statliga myndigheters insatser för regional tillväxt i länet. ska den aktör som har ansvar för det regionala utvecklingsprogrammet också ha direkta kontakter med berörda statliga myndigheter, näringsliv och organisationer som är nödvändiga för programmets framtagande och för att samordna insatser för genomförandet. Enligt budgetpropositionen 2014 avser regeringen därför att förtydliga vad som förväntas av länsstyrelserna ur ett tillväxtperspektiv. Utöver detta har det i beredningen av motsvarande ansökningar från andra län där har det regionala utvecklingsansvaret framförts remissynpunkter som regeringen anser bör få betydelse i den fortsatta hanteringen. Regeringen fattade i går beslut om proposition 2013/14:46 Regionalt utvecklingsansvar i , och och kommer att överlämna denna till i närtid. Vidare fattade regeringen i går beslut om att avslå ansökningarna från landstingen i , och om att få överta det regionala utvecklingsansvaret. Regeringen är inte beredd att i detta skede ändra kompetensfördelningen avseende det regionala utvecklingsansvaret mellan stat och regionala organ. Landstingen i , och har lämnat ansökningar till regeringen om att bilda en storregion. Regeringen har avslutat ärendena utan åtgärd dels eftersom det inte blivit aktuellt med någon ändrad landstingsindelning, dels eftersom föreslås få det regionala utvecklingsansvaret i . Både regeringen och utskottet har tidigare gjort bedömningen att en förändrad ansvarsfördelning vad gäller det regionala utvecklingsansvaret borde göras permanent i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. Vad gäller och har regeringen i en departementspromemoria (Ds 2013:13) utrett förutsättningarna för att bifalla ansökningarna från och om att få överta det regionala utvecklingsansvaret. I departementspromemorian föreslås att lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ändras så att den även omfattar och . Var det regionala utvecklingsansvaret ligger i ett län bör enligt utskottets mening inte vara av avgörande betydelse för bedömningen av frågan om det regionala utvecklingsansvaret i ett län kan föras över till . Det finns redan ett beredningsunderlag vad gäller och i form av departementspromemorian Ds 2013:13. Regeringen bör enligt utskottets mening lämna en proposition till om det regionala utvecklingsansvaret i dessa län så att det blir möjligt att genomföra förändringen . Vad gäller det regionala utvecklingsansvaret i finns inte något motsvarande beredningsunderlag. i har ansökt om att få ta över det regionala utvecklingsansvaret i . Ansökan bör enligt utskottets mening utredas vidare inom och regeringen bör ta fram en departementspromemoria som redovisar förutsättningarna för att ska omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Med detta tillstyrker utskottet motionerna 2013/14:K9 yrkandena 2–4 och 2013/14:K11 yrkande 1 och tillstyrker delvis motion 2013/14:K373. Vad gäller , där samverkansorganet har det regionala utvecklingsansvaret, anser utskottet att det inte finns skäl för att nu ta något initiativ i frågan och avstyrker motion 2013/14:K339. En helhetslösning av regionfrågan Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att tillkännager som sin mening att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en helhetslösning för den regionala organisationen. Jämför reservation 2 (M, FP, C, KD). I motion 2013/14:K9 av m.fl. (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en helhetslösning av regionfrågan och den statliga organisationen. Motionärerna hänvisar till betänkande och menar att inte så många av förslagen i det har genomförts. De statliga myndigheternas organisation på nationell och regional nivå är lika splittrad som förr med en kraftig fokusering på verksamheten i landets största städer, menar motionärerna. Den regionala organisationen på landstingsnivå har blivit än mer splittrad. Det finns nu tre modeller för hur det regionala utvecklingsansvaret ska hanteras. Det är fråga om att ansvaret förs från stat till region enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, att ansvaret ligger på samverkansorgan eller att har detta ansvar. Det finns inte någon enhetlighet eller några grundläggande principer som kan förklara hur ansvaret fördelas, menar motionärerna. Även i motion 2013/14:K10 av m.fl. (S) yrkas att regeringen ska återkomma med en helhetslösning av regionfrågan. Motionärerna anför att i samband med beslutet att ge permanent status åt fyra direktvalda regioner tog principiell ställning om ansvaret för den regionala utvecklingen. Såväl regeringen som uttalade att i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt förankrat initiativ för att ta över dessa uppgifter bör en förändrad ansvarsfördelning ske (prop. 2009/10:156, bet. 2009/10:KU37). Vidare anför motionärerna att det besked som regeringen lämnat uttrycker en annan och mer restriktiv inställning till att flytta utvecklingsansvaret från länsstyrelserna. Kravet är nu att utvecklingsansvaret först ska ha förts över till ett samverkansorgan för att ett län ska kunna omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Motionärerna framhåller att Socialdemokraterna redan i samband med behandlingen av proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län ansåg att regeringen skulle återkomma med en helhetslösning av regionfrågan. Vidare anför motionärerna att konsekvensen av regeringens ställningstagande blir att landstingens befogenheter ökar men att grundproblemet med för små landsting, både geografiskt och befolkningsmässigt, kvarstår. Målen med förslag uppnås därför inte. Detta innebär också att den regionala nivån får en asymmetrisk politisk organisation med traditionella landsting, landsting och samverkansorgan och landsting med regionalt utvecklingsansvar. Motsvarande yrkanden om en helhetslösning framställs i motion 2013/14:K11 yrkande 2 av m.fl. (S) och i motion 2013/14:K12 av m.fl. (S). (S) framhåller i motion 2013/14:K291 behovet att skynda på arbetet med att ge fler regioner större ansvar. Frågor om den samhälleliga uppgiftsfördelningen mellan nationell, regional och lokal nivå i har utretts i flera omgångar , menar motionären. lade fram sitt förslag till lösning av dessa frågor Flera län skulle tillsammans i större regioner på ett bättre sätt svara för den service som medborgarna efterfrågar, menar motionären. och (båda C) begär i motion 2013/14:K278 ett tillkännagivande om att förtydliga och utveckla det regionala utvecklingsansvaret till gagn för landets utveckling. Motionärerna anför att i det decentraliserade samhälle som arbetar för, är det självklart att så stort ansvar som möjligt tillmäts den lokala och regionala nivån. Därför ser motionärerna gärna att uppgifter flyttas från nationell och regional statlig nivå till regional nivå där direkt och indirekt valda samverkansorgan svarar för det regionala utvecklingsarbetet. Med naturlighet ser motionärerna gärna ett utvecklat regionalt ansvar inom områden som infrastruktur, vägar och järnvägar såväl som it-infrastruktur, kompetensförsörjningsfrågor, skrivansvar för bl.a. Regionalfondens regionala program, kollektivtrafiken, både som regional kollektivtrafikmyndighet och ägare av trafikbolagen, bostadsbyggandefrågor, besöksnäringen, ungdomars inflytande och möjligheter, landsbygdsutveckling kopplat till det regionala utvecklingsansvaret i övrigt samt en utveckling av samarbetet med den regionala högskolan för att skapa samordning med regional utveckling. Slutligen vill motionärerna att regeringen och statliga myndigheter alltid, när de ska lägga uppdrag regionalt, ska ta hänsyn till om frågorna hör hemma eller lämpligen är kopplade till tillväxtansvaret och andra ansvarsområden som lagts på regionerna. Därmed medverkar man till att tydliggöra det regionala utvecklingsansvaret till gagn för landets utveckling. I samband med behandlingen av proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län avstyrkte utskottet (bet. 2009/10:KU37) ett motionsyrkande om att regeringen borde återkomma med en helhetslösning av regionfrågan enligt de principer som återfanns i motionen. Utskottet konstaterade att regeringens förslag inte utgick från kriterier. Utskottet gjorde ingen annan bedömning än regeringen när det gäller att urvalet av dem som ska omfattas av den nya lagen inte bör ställas i relation till dessa kriterier. Några nya organisationsformer skapas inte och de uppgifter som förs över kommer att utgöra en mindre del av landstingens verksamhet. Utskottet delade regeringens bedömning att en förändrad ansvarsfördelning borde permanentas i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. I en reservation (S, V, MP) anfördes följande. Enligt vår mening är det nödvändigt att regionfrågan får en helhetslösning. måste nu när tiden för försöksverksamhetslagen går ut fatta de beslut om reformerad samhällsorganisation som krävs inte bara för att permanenta de två regioner som omfattas av försöksverksamheten utan också för att ytterligare regioner ska kunna bildas i samband med de allmänna valen 2014. förslag till en reformerad samhällsorganisation bygger på att är en enhetsstat med stark lokal och regional förankring. Målet för samhällsorganen är att skapa likvärdiga levnadsvillkor och möjligheter för alla människor i landet. Regeringen och måste ha det övergripande ansvaret. Ett av skälen för en övergripande regionreform är att hälso- och sjukvården är mycket resurskrävande och behöver ett stort underlag för att den specialiserade sjukvården ska kunna vara effektiv och tillgodogöra sig nya forskningsresultat. Även utvecklingen av arbetsmarknaden och förutsättningarna för tillväxten gör att en sådan övergripande reform behövs. Nya och större regioner bör ges ett samlat ansvar för regional utveckling för att nå maximal kraft och klara den resursökning som krävs för att fullt klara samhällets åtaganden. Regeringen tar med sitt förslag inte ett samlat grepp av regionfrågan utan väljer i stället medvetet en dellösning som ställer upp hinder för dessa framtida helhetslösningar och i praktiken omöjliggör ett genomförande av förslag. Om regeringens princip att lösa frågan del för del fullföljs, finns det en uppenbar risk att det i slutändan blir kvar några delar av landet utan möjligheter att på egen hand klara regionala uppgifter och utan möjligheter till samgående med intilliggande län. En sådan utveckling kan bara splittra landet och bidra till skillnader när det gäller möjligheten att ge god sjukvård och annan service. En sådan utveckling strider mot det nödvändiga syftet med en regionpolitik, nämligen att få livskraftiga regioner i hela , inte bara i redan välmående regioner. biföll utskottets förslag (rskr. 2009/10:324). behandlade utskottet en motion om att allmänna val bör föregå bildandet av storregioner. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att beredningen av förslag borde avvaktas (bet. 2008/09:KU16). avstyrkte utskottet (bet. 2010/11:KU24) med hänvisning till arbetet i Utredningen om en översyn av statlig regional förvaltning m.m. en motion om allmänna val före bildandet av storregioner. behandlade utskottet flera motionsyrkanden om en regionaliseringsreform (bet. 2012/13:KU22). Utskottet noterade att frågor som gäller den statliga organisationen har varit föremål för olika utredningar . Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning hade , , lämnat sitt slutbetänkande, vilket bereddes i . Enligt utskottets fanns det behov av att behandla frågorna utifrån ett helhetsperspektiv, och utskottet förutsatte att regeringen anammar ett sådant i den fortsatta beredningen. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet de aktuella motionerna. Utskottet noterar att i sitt betänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) presenterade en modell för hur den statliga och regionala organisationen kan utformas. Den statliga organisationen på regional nivå skulle bli enhetlig och sammanfalla med regionkommuner med en befolkning på mellan en och två miljoner invånare eller med en befolkning som i vart fall inte utan starka skäl understiger en halv miljon invånare. har inte förslag beaktats och myndigheternas organisation på regional nivå är ännu splittrad. När det gäller regionala utvecklingsfrågor finns det tre modeller för hur det regionala utvecklingsansvaret ska hanteras. Ansvaret kan ha förts från staten till landsting enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län, ansvaret kan ligga hos samverkansorgan i vissa län och i fyra län ligger ansvaret hos . Detta innebär att den regionala nivån får en asymmetrisk politisk organisation. Det är enligt utskottets mening uppenbart att det måste finnas principer för hur landet ska vara organiserat på , regional och statlig nivå. Konsekvenserna av regeringens förslag i den nu föreliggande propositionen blir att landstingens befogenheter ökar men att grundproblemet med för små landsting – både geografiskt och befolkningsmässigt – finns kvar. Direktiven för arbete uppnås inte. Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till en helhetslösning för den regionala organisationen. I avvaktan på detta bör det regionala utvecklingsansvaret som utskottet angett ovan överföras till den nuvarande regionala nivån i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ. Utskottet tillstyrker motionerna 2013/14:K9 yrkande 1, 2013/14:K10, 2013/14:K11, 2013/14:K12 och 2013/14:K291 samt avstyrker motion 2013/14:K278. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer.