bet · H101TU20 · 2014-06-16 00:00:00 — De beräkningssätt som används är enligt motionärerna alltför inriktade mot att tillgodose transportbehoven i storstadsregionerna på bekostnad av godstransporterna i andra områden. Nordiskt och övrigt internationellt samarbete I motion 2013/14:T16 yrkande 3 anför m.fl. (S) att det är an- geläget med ett nordiskt transport- och infrastruktursamarbete för att utveckla transportinfrastruktur. De nordiska länderna måste enligt motion- ärerna samordna sig bättre när det gäller gränsöverskridande transportinfra- struktur. De pekar i sammanhanget på att Fehmarn Bält-förbindelsen kommer att ställa nya krav på ökad infrastrukturkapacitet även i . Även inom EU måste samarbetet på transportområdet stärkas, anger motionärerna och framhåller vikten av ordning och reda på vägarna. Vidare lyfts i motionen fram EU-samarbetet för gränsöverskridande järnvägstrafik. På bilateral nivå, såväl i som på global nivå, anges att det finns goda möjligheter till samarbete när det gäller såväl höghastighetståg, ny miljöteknik för transportsektorn som trafiksäkerhet. m.fl. (S) efterfrågar i motion 2013/14:T517 en tydligare nordisk dimension i framtidens transportpolitik som är nödvändig för att skapa fler jobb och tillväxt i norra . Åtgärderna bör omfatta satsningar på både järnvägen och det vanliga vägnätet, vilket skulle underlätta inte minst arbets- pendling mellan de nordiska länderna (yrkande 4). Likaså uppmärksammar Shadiye Heydari och (båda S) i motion 2013/14:T426 behovet av en nordisk transportplan för genomförandet av gemensamma infrastruktursatsningar (yrkande 3). Det växande utbytet med har aktualiserat frågan om nödvändiga investe- ringar i inte minst järnvägsinfrastruktur för att undvika kapacitetsbrist och för- sämrad tillgänglighet för persontrafiken och godstrafiken. Avsaknaden av samverkan mellan leder enligt motionärerna till stora till- växtförluster. (M) betonar i motion 2013/14:T356 att bra och ef- fektiva transporter i kombination med en modern infrastruktur är grundläg- gande förutsättningar för tillväxt och utveckling och att det därför behövs ett gemensamt nordiskt infrastrukturtänkande om länderna ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen, inte minst med tanke på arbetsmarknadens och näringslivets behov. Detta kan enligt motionären uppnås med hjälp av en gemensam nordisk infrastrukturplan och en nordisk strategi för att utveckla transportinfrastrukturen till havs och på land. Därför bör regeringen överväga att ge relevanta institutioner i uppdrag att ta fram en långsiktig nordisk sats- ning på forskning och innovation inom transportområdet för att utveckla nor- disk konkurrenskraft . Transportpolitiken är ett medel för att uppnå flera mål i samhället. Det över- gripande målet är att transportsystemet ska ge en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet. Därutöver har riks- dagen fattat beslut om ett funktionsmål: tillgänglighet, samt ett hänsynsmål: säkerhet, miljö och hälsa. Utskottet är införstådd med att uppgiften att förvalta och utveckla transportsystemet ibland ger upphov till målkonflikter då en en- skild åtgärd inte alltid bidrar till alla delar av det transportpolitiska målet: till- gänglighet, säkerhet, miljö och hälsa. Utskottet är medvetet om att det finns ett starkt samband mellan utvecklingen av transportsystemet och samhällsut- vecklingen i stort. Det faller sig därför naturligt att transportsystemet och den tillhörande infrastrukturen behöver anpassas till de krav som en långsiktigt hållbar utveckling ställer, såväl ekonomiskt som miljömässigt och socialt. Transportsektorn står för en stor andel av de svenska utsläppen av växthus- gaser, och utskottet har , bl.a. i betänkande 2012/13:TU2, under- strukit att klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar. Utskottet har anfört att det därför är viktigt att bryta sambandet mellan fler transporter och negativ påverkan på miljön och klimatet. Utskottet påpekade att transport- systemet är en viktig del i att uppfylla klimatmålen men framhöll också att hänsyn måste tas till att transportsystemet behöver utvecklas i takt med att be- folkningen ökar. Utskottet ställer sig alltjämt bakom denna bedömning. Utskottet angav i betänkande 2012/13:TU2 som sin åsikt att begränsad kli- matpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. Utskottet ansåg att styrmedel som påverkar hur infrastrukturen utnyttjas och vilka fordon som köps är viktigare för en positiv utveckling vad gäller miljön än infrastrukturutvecklingen i sig. till trans- portsektorns totala utsläpp leder investeringar i infrastruktur endast till margi- nella förändringar. Koldioxidskatten och EU:s utsläppshandelssystem är de centrala styrmedlen för att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn, angav utskottet i betänkandet. Utskottet instämmer alltjämt även i denna upp- fattning. I fråga om miljövänligare lastbilstransporter vill utskottet uppmärksamma samarbetet mellan olika aktörer från näringsliv och myndigheter i syfte att göra godstransporterna på de svenska vägarna klimatneutrala (Klimatneutrala transporter på väg, KNEG). Projektet arbetar främst inom följande områden: effektivare transporter, effektivare fordon, effektivare bränsleproduktion och utökad användning av förnybara drivmedel. Initiativ som detta är enligt ut- skottets mening viktiga för att finna hållbara lösningar som fungerar för samt- liga inblandade aktörer. I regeringens beslut om den nationella trafikslagsövergripande planen för utvecklingen av transportsystemet för perioden –2025 framhålls att bety- dande medel avsätts i planen till trimnings- och miljöåtgärder i befintlig infra- struktur. Regeringen understryker också att miljöfrågorna ska integreras kon- tinuerligt i planering, byggande och förvaltning av transportinfrastruktur. Ut- skottet noterar också med tillfredsställelse att planen bidrar till mer hållbara transportsätt, såsom fysiska åtgärder som gynnar järnväg, kollektivtrafik och Utskottet välkomnar vidare att planen även innehåller ett antal sats- ningar på innovativa lösningar som kan bidra till uppsatta klimatmål, bl.a. de- monstrationsanläggningar för elektrifierade vägar. Mot bakgrund av vad som anförs ovan avstyrker utskottet motionerna 2012/13:T17 (S) yrkande 7, 2012/13:T510 (MP) yrkandena 1, 2 och 12, 2013/14:T526 (MP) yrkande 15 samt 2013/14:C419 (MP) yrkande 13. Motion 2013/14:T491 (S) tar upp frågan om att kunna anpassa transportsyste- met till person- och godstrafiken. Utskottet vill med anledning av detta på- minna om att har gjort en utförlig analys av person- och godstra- fikens förutsättningar och utveckling. Detta gjordes inom ramen för den kapa- citetsutredning för transportsystemet som genomförde inför framtagandet av regeringens senaste infrastrukturproposition. kunde sedan utifrån bl.a. denna analys utarbeta prioriterade paketlösningar för att möta behoven där bristerna är som störst: i storstadsregionerna och på starkt trafikerade vägar och järnvägar. Utskottet vill också peka på att det i regeringens uppdrag till att ta fram ett förslag till nationell plan framhölls att förutsättningarna för transporter varierar i landets olika delar och att det är angeläget att finna ef- fektiva transportlösningar för människor och företag i hela landet, såväl på landsbygden som i städerna. I förutsättningarna för själva åtgärdsplaneringen identifierade sedermera infrastrukturens användande som en nyckelfaktor för att uppnå prioriterade mål. Åtgärdsplaneringen kom således att fokusera på bl.a. trafikintensiva områden såsom storstadsområden, gods- stråk och stråk som binder samman viktiga regioner där åtgärder får störst på- verkan på systemets leveranser såsom kapacitet. Med anledning av önskemålet i motion 2013/14:T511 (S) yrkande 10 om att främja den yteffektiva motorcykelns roll i transportplaneringen vill utskot- tet framhålla att steg 1 i den fyrstegsprincip som tillämpas vid prövningar av förbättringar i transportsystemet inbegriper åtgärder som kan leda till att trans- porter förs över till mindre utrymmeskrävande färdmedel. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrks motionerna 2013/14:T491 (S) och 2013/14:T511 (S) yrkande 10. Utskottet vill påminna om att uppdrag att utarbeta ett förslag till nationell plan även inbegrep att ta hänsyn till diverse förutsättningar och behov i trafiksäkerhetshänseende. Oskyddade trafikanter, vilket även inbegriper fö- rare av tvåhjuliga motorfordon, är särskilt utsatta, och utskottet välkomnar där- för att dessa utpekades särskilt i uppdraget. Likaså välkomnar utskottet att re- geringen i uppdraget lyfter fram utbyggnaden av mittseparerade vägar för att minska risken för mötesolyckor. Utskottet delar också regeringens uppfattning om att positiva effekter på trafiksäkerheten kan uppnås med hjälp av lösningar som bygger på intelligenta transportsystem (ITS). Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen sedermera i sin skri- velse om åtgärdsplaneringen för transportsystemet 2014–2025 tydligt fram- håller att trafiksäkerheten haft fortsatt prioritet vid genomförandet av den nat- ionella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet. Utskottet delar regeringens uppfattning om att det är nödvändigt att anlägga ett trafikslagsövergripande perspektiv på trafiksäkerhetsfrågorna för att kunna sätta in åtgärder där de bäst behövs. Regeringen framhåller i beslutet om den nya nationella planen att riktade satsningar på ökad trafiksäkerhet inom flera trafikslag även fortsättningsvis kommer att prioriteras, bl.a. genom ytterligare satsningar på automatisk trafiksäkerhetskontroll genom trafiksäkerhetskame- ror och alkobommar och genom fortsatt utbyggnad av mötesfria vägar. Inom den spårbundna trafiken innehåller planen satsningar på att förhindra obehö- rigt spårbeträdande. Utskottet välkomnar detta. Det är utskottets uppfattning att den nya nationella planen för perioden –2025 innebär att trafiksäkerheten även fortsättningsvis kommer att vara prioriterad och att nollvisionen står fast för transportsystemets utformning, funktion och användning. Utskottet väljer därmed att avstyrka motionerna 2013/14:T351 (FP) yrkande 3 och 2013/14:T510 (S) yrkande 13. I motion 2012/13:T477 (S) yrkande 23 behandlas vikten av att använda intel- ligenta transportsystem. Utskottet vill därför inledningsvis påminna om att beslutade om en ny lag om intelligenta transport- system (ITS) vid vägtransporter (prop. 2012/13:138, bet. 2012/13:TU14, rskr. 2012/13:226). Lagen gäller för informations- och kommunikationsteknik och tillhandahållande av tjänster med sådan teknik som syftar till att fungera grän- söverskridande inom Europeiska unionen. Det är fråga om teknik och tjänster som avser användning av väg-, vägtrafik- och resedata, trafikledning och han- tering av godstransporter, stöd för trafiksäkerhet och skydd av transporter samt samverkan mellan fordon och transportinfrastruktur. I beredningen av ärendet betonade utskottet att ITS kan bidra till att skapa bättre möjligheter att använda transportsystemet på ett effektivt sätt t.ex. genom att förbättra möjligheterna att välja bästa transportsätt, öka tillgängligheten och komforten, höja trafiksä- kerheten och minska klimatpåverkan (bet. 2012/13:TU14). Frågan om ITS har även behandlats i samband med utskottets behandling av motioner om trafiksäkerhet respektive yrkestrafik (bet. 2013/14:TU9 och bet. 2013/14:TU14). Utskottet framhöll då nyttan av ITS- system och pekade på att det bl.a. kan nyttjas för att ge användbar information till chaufförerna om var det finns lediga säkra uppställningsplatser. Inom den statliga ramen för utvecklingen av transportsystemet 2014–2025 inbegrips trimnings- och effektiviseringsåtgärder, och utskottet vill här förtyd- liga att detta bl.a. inkluderar utvecklande och användande av it-tjänster. också utskottets uppfattning att de åtgärder som vidtagits på området visar att i en internationell jämförelse har högt ställda ambitioner vad gäller tillämpning av ITS. Därmed anser utskottet att motion 2012/13:T477 (S) yrkande 23 är väl till- Motionsyrkandet avstyrks därför. När det gäller motionsförslaget om värdering av godstransporter vill utskottet peka på att regeringen gav Statens väg- och transportforsk- ningsinstitut (VTI) i uppdrag att utreda trafikens samhällsekonomiska kostna- der. För att bättre kunna belysa frågan om en rättvis och effektiv prissättning av transporter ingår i uppdraget till VTI att ta fram och uppdatera kunskaps- underlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader. VTI:s uppdrag omfat- tar alla trafikslag och flera olika aspekter av trafikens samhällsekonomiska kostnader. Bland annat ska man beskriva den nationella geografiska differen- tieringen av kostnader över landet. Uppdraget till VTI innebär en möjlighet att ta fram ett vetenskapligt grundat underlag kring trafikens samhällsekonomiska kostnader och hur styrmedel förhåller sig till dessa kostnader. Utredningen kommer bl.a. att behandla infrastrukturkostnader, trängsel samt kostnader för buller, olyckor, luftföroreningar och klimatgaser för alla transportslag. VTI ska också analysera hur konkurrenssituationen för näringslivet ser ut i ljuset av de samhällsekonomiska kostnaderna i och i vår omvärld. Uppdra- get ska redovisas till () . I sammanhanget kan även nämnas att trafikutskottet tagit initiativ till en studie om forskningen om och tillämpningen av samhällsekonomiska analyser inom transportområdet med särskild hänsyn till hållbar utveckling. Översikten pekar bl.a. på att de senaste årens arbete har präglats av en ökad ambitionsnivå i syfte att väga in en hållbar utveckling i de samhällsekonomiska analyserna inom transportområdet och på att det pågår en utvecklingsprocess. Motion 2013/14:T16 (S) yrkande 10 avstyrks därmed. Utskottet har uppmärksammat den positiva utvecklingen för besök och resor i som görs av utländska besökare. har intäk- terna från utländska turister ökat snabbare än från den inhemska turismen, och det är en utveckling för branschen som utskottet vill uppmuntra. Turistsä- songen ställer stora krav på god framkomlighet och tillgänglighet till de större destinationerna, och förbättringar i detta avseende är en förutsättning för att besöksnäringen ska fortsätta att utvecklas positivt. uppmärksam- made i sitt förslag till nationell trafikslagsövergripande plan att i vissa områ- den begränsas tillgängligheten eftersom transportsystemet inte är dimension- erat för besöksnäringens behov, vilket inte minst gäller den norra regionen. Detta är något som utskottet ser som bekymmersamt. I förslaget till nationell plan föreslog därför åtgärder i olika delar av landet för att gynna besöksnäringen och dess utveckling. Utskottet vill påminna om att även i rapporten mets behov av kapacitetshöjande åtgärder – förslag på lösningar fram och utblick mot har framhållit att resmöjligheterna behöver för- bättras för turister, både när det gäller kollektivtrafik och bilresor, i synnerhet under högsäsong och där reseströmmarna är omfattande. hävdade att åtgärder riktade mot besöksnäringens behov i första hand handlar om smärre investeringar i starka vägstråk, bättre drift och underhåll under högsä- song, dialog med destinationsansvarig om trafikering och möjligheter att styra och leda trafiken. föreslog också bättre information om färdme- dels- och vägval inför och under resa samt översyn av tillförlitlighet och till- delning av tåglägen till större fjälldestinationer. Mot denna bakgrund föreslog generella åtgärder för persontrafiken på de starka stråken till stora turistdestinationer för att uppnå god tillförlitlighet för framför allt tågtrafiken, god kapacitet för båttrafiken, rimliga restider med bil och buss samt ett rimligt utbud för flygtrafiken. Utskottet har tidigare uppmärksammat och välkomnat de lämnade förslagen. Regeringen har i proposition 2012/13:25 Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem föreslagit ökade anslag för drift och underhåll av väg och järnväg, åtgärder som utskottet anser också kommer att gynna besöksnä- ringen. I samband med beredningen av regeringens proposition uttalade ut- skottet att man förutsatte att erforderliga åtgärder för att främja besöksnäringen skulle vidtas inom ramen för åtgärdsplaneringen. Utskottet noterar också att det i den nationella plan för transportsystemet 2014–2025 som regeringen fast- ställde förekommer ett antal satsningar av betydelse för bl.a. be- söksnäringen, exempelvis ett statligt investeringsstöd för utbyggnaden av Sä- lens flygplats. Utskottet anser sammanfattningsvis att frågan om infrastrukturens bety- delse för besöksnäringen är väl uppmärksammad. Motionerna 2013/14:T16 (S) yrkande 11, 2013/14:T298 (C) och 2013/14:T397 (C) avstyrks därför. Nordiskt och övrigt internationellt samarbete Internationell handel och gränsöverskridande samarbete har stor påverkan på transportsystemet i . I regeringens beslut om att fastställa den nation- ella planen –2025 framhålls bl.a. den s.k. nordiska triangelns bety- delse samt att tillsammans med har pekat ut Botniska korri- doren som en viktig länk i syfte att knyta samman norra med Regeringen framhåller också att det pågår en rad samarbeten mellan grannländerna i norra i frågor som rör transporter och trans- portinfrastruktur, bl.a. under , den nordliga dimensionen och Ös- Utskottet välkomnar detta. Utskottet konstaterar också med tillfredsställelse efter genomgång av den nationella planen 2014–2025 att det finns ett stort intresse för att underlätta såväl godstrafik som persontrafik på både väg och järnväg mellan och Det är enligt utskottets mening också positivt att och regeringar är överens om att i en fortlöpande dialog mellan respektive länders myndigheter och departement utveckla den gränsöverskridande transportinfra- strukturen med nationella hamn- och luftfartsnoder. Utskottet förutsätter vidare att regeringen fortsätter sitt arbete inom EU med att driva frågor som är betydelsefulla för inom transportområdet. skottet kan i sammanhanget också konstatera att agerar inom ett flertal internationella organisationer, exempelvis Internationella civila luftfartsorga- nisationen () och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), för att driva svenska ståndpunkter när det gäller transportslag som är internationella till sin karaktär. Utskottet bedömer att vikten av ett gränsöverskridande samarbete på trans- portområdet är väl uppmärksammad och avstyrker därför motionerna 2013/14:T16 (S) yrkande 3, 2013/14:T356 (M), 2013/14:T426 (S) yrkande 3 och 2013/14:T517 (S) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om planeringsprocessen inom transportsystemet. Utskottet bedömer att ett antal åtgärder vidtagits för att främja en förbättrad och mer ändamåls- enlig planeringsprocess med fokus på bl.a. förbättrad kostnadskon- troll, ökad transparens, tydligare samhällsekonomiska kalkyler och bättre fysisk samordning. Syftet med de behandlade motionsförsla- gen är enligt utskottets mening väl tillgodosedda. Jämför reservationerna 3 (S) och 4 (MP, V). granskning av statens satsningar på trafikinfra- struktur (RiR 2012:21) investerar staten i underhåll av vägar och järn- vägar. Eftersom det handlar om betydande belopp är det ur samhällsekono- misk synvinkel av yttersta vikt att investeringarna görs på effektivast möjliga sätt. I sin granskningsrapport satsningar på transportinfrastruktur – va- luta för pengarna? (RIR 2012:21) riktade därför Riksre- visionen särskilt fokus på om regeringens styrning lett till en effektiv använd- ning av resurserna för infrastruktur. I analys identifieras nedanstående problemområden. Planeringen genomförs inte i enlighet med fastlagda transportpo- litiska principer om effektiva åtgärdsval. Transporterna är underprissatta i förhållande till sina rörliga kost- nader. I beslutsunderlagen överskattas ofta nyttan med investeringarna som kostnaderna underskattas i beslutsunderlagen. Planeringen brister i att fånga upp kostnader. En systematisk uppföljning saknas på flera områden. bedömer att problemen inte främst beror på dåligt utformade styrmedel eller avsaknad av vägledande principer utan på att befintliga styr- medel och principer inte tillämpas som ursprungligen avsett, vilket gäller både regeringen och . poängterar visserligen att planeringssystemen har föränd- rats och att nya styrmodeller har införts men man anser att dessa åtgärder inte är tillräckliga. konstaterar vidare att regeringen inte agerar i enlighet med de transportpolitiska principerna. Dessa innebär att i första hand ska lämpliga styrmedel nyttjas för att åtgärda brister i transportsystemen innan mer kostsamma om- och nybyggnationer av infrastrukturen övervägs. Ett så- dant tillvägagångssätt gör det lättare att använda statens medel mer resursef- fektivt. Likaså anmärker på att regeringen inte styrt prissätt- ningen av transporter så att de bär sina egna rörliga kostnader. Det faktum att regeringen i stor utsträckning på förhand pekat ut vissa åt- gärder har därmed inverkat menligt på möjligheten till effektiva åtgärdsval i den långsiktiga infrastrukturplaneringen och därmed inskränkt ansvariga myn- digheters planering. har också konstaterat att regeringen där- efter gjort ändringar i förhållande till förslagen i underlagen från myndighet- erna och därmed frångått den långsiktiga planen i sitt beslutsfattande. Enligt har ändringarna gjorts till följd av politiska bedömningar eller andra prioriteringar utan att dessa klart har motiverats. Detta har bl.a. fått till följd att mer omfattande investeringar med lägre samhällsekonomisk lönsam- het har prioriterats framför mindre åtgärder med högre samhällsekonomisk lönsamhet. pekar också på att det förekommer att regeringen fattar be- slut utan relevanta underlag om projektens kostnader eller samhällsekono- miska effekt, vilket strider mot fastställda principer. Beslut tas också enligt andra prioriteringsgrunder än de som regeringen och ställt sig bakom utan att detta redovisas. Bristen på ändamålsenlig styrning illustrerar med att regeringen inte har efterfrågat underlag från Trafikver- ket om vad som kan uppnås med prissättning och andra styrmedel som t.ex. fyrstegsprincipen för effektiva åtgärdsval. Därigenom försvåras möjligheter att genomföra en effektiv planering. anmärker också på vissa brister inom som inte omfattas av det pågående interna förbättringsarbetet. anser att uppgifterna om investeringskostnader i planeringen tenderar att vara för låga. Orsaken är att resultaten från den kalkylmetodik som införts inte har behövt tillämpas, vilket gör att risken för att underskatta kostnaderna kvarstår. Ett an- nat exempel är brister i systemsynen vid stora investeringsprojekt i vilka nöd- vändiga tilläggsinvesteringar saknas i underlagen. slutsats är att regeringen inte har motiverat besluten och informerat och allmänheten om satsningar på infrastruktur på ett transparent och rättvisande sätt. Regeringen har därmed försummat att tillhan- dahålla relevant kunskapsunderlag om vilka åtgärder och resurser som är effektiva. Då relevanta motiveringar för avsteg från samhällsekono- miskt optimala bedömningar saknas i regeringsbesluten får inte och allmänheten möjlighet att bedöma satsningarna. bedömer att en konsekvens av bristerna om de inte åtgärdas är att det även fortsättningsvis kommer att ske många stora fördyringar av in- frastrukturprojekt efter det att de inkluderats i den nationella planen. Bristerna får också konsekvenser för verksamhet eftersom myndighetens analysresurser inte utnyttjas på ett effektivt sätt. Att transporterna inte är rätt prissatta får också konsekvenser för genomförandet av politiken inom andra områden, främst klimatpolitiken. Mot bakgrund av slutsatserna rekommenderas regeringen att se till att styrmedelsanalyser finns som underlag för åtgärds- planeringen att införa tydligare riktlinjer för fyrstegsanalyser och extern kvalitetssäkring av stora infrastrukturinvesteringar