bet · H101CU8 · 2014-01-21 00:00:00 — 2013/14:CU8 Associationsrätt m.m I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om associationsrätt m.m. Motionsyrkandena gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m., avskaffande av kravet på aktiekapital, avskaffande av kravet på bolagsstämma, arbete i bolagsstyrelser, jämställdhetsredovisning, standard för finansiell rapportering, avskrivningstakt för goodwillvärden, lagen om ekonomiska föreningar, regler för socialt företagande, stiftelselagen samt ytterligare lagstiftning om franchising. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns sex reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. 2013/14:C223 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:C224 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:C338 av och (båda S), 2013/14:C413 av (C), 2013/14:C444 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 1 (S, MP, V) Avskaffande av kravet på aktiekapital 2013/14:C416 av och (båda M). Avskaffande av kravet på bolagsstämma 2013/14:C393 av och (båda M). 2013/14:C331 av (MP). 2013/14:C453 av m.fl. (S). Reservation 2 (S, MP, V) Standard för finansiell rapportering 2013/14:C405 av (KD) yrkandena 1 och 2. 2013/14:C373 av och (båda MP). Lagen om ekonomiska föreningar 2013/14:C422 av m.fl. (S) och 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Regler för socialt företagande 2013/14:C388 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 5 (MP) 2013/14:C469 av och (båda M). Ytterligare lagstiftning om franchising 2013/14:C401 av (S). Reservation 6 (S, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om associationsrätt m.m. Motionsyrkandena gäller könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m., avskaffande av kravet på aktiekapital, avskaffande av kravet på bolagsstämma, arbete i bolagsstyrelser, jämställdhetsredovisning, standard för finansiell rapportering, avskrivningstakt för goodwillvärden, lagen om ekonomiska föreningar, regler för socialt företagande, stiftelselagen samt ytterligare lagstiftning om franchising. Motionsförslagen finns i bilagan. Könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag på lagstiftning om könsfördelningen i bolagsstyrelser m.m. Utskottet anser att det är ägarna som ska ha ansvar för att se till så att styrelsen präglas av en mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. En jämnare könsfördelning bör således främjas med andra medel än med tvingande lagstiftning. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2013/14:C223 begär och (båda MP) ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram dels ett lagförslag om kvotering i börsbolagens styrelser (yrkande 1), dels ett lagförslag om kvotering i kommunala och statliga bolagsstyrelser (yrkande 2). Liknande förslag läggs fram i motionerna 2013/14:C224 av m.fl. (MP) (yrkandena 1 och 2), 2013/14:C338 av och (båda S), 2013/14:C444 av m.fl. (S) (yrkande 4) och 2013/14:A288 av m.fl. (S) (yrkande 11). I motion 2013/14:C224 av m.fl. (MP) (yrkande 3) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen aktivt bör stödja kommissionens förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade bolag. I motion 2013/14:C413 begär (C) ett tillkännagivande om att regeringen bör eftersträva jämställda styrelser i statliga organisationer och företag. Enligt motionären bör aktiv ägarstyrning användas för att uppnå detta. Lagstiftningsmakten bör inte användas. I aktiebolagslagen (2005:551) finns bestämmelser om bolagets ledning. Ett aktiebolag ska ha en styrelse med minst tre ledamöter. I ett privat bolag får dock styrelsen bestå av en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant. Styrelsen, som enligt huvudregeln utses av bolagsstämman, ansvarar för bolagets organisation och förvaltning. Det är styrelsen som ska se till att organisationen av bokföringen och medelsförvaltningen innefattar en betryggande kontroll. Styrelsen är vidare skyldig att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation. Aktiebolagslagen innehåller inte några bestämmelser om hur styrelsemedlemmar ska nomineras för val. Den innehåller inte heller bestämmelser om nomineringskommittéer eller valberedningar. Formerna för beredning av styrelseval torde i praktiken variera starkt mellan olika bolag. kommuner bedriver viss del av sin verksamhet i aktiebolagsform. Av 5 kap. 46 § kommunallagen framgår att val av ledamöter och suppleanter i styrelser för bl.a. aktiebolag, ska vara proportionella under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. Detta innebär i praktiken att de kommunala företagens styrelse tillsätts på samma sätt som de kommunala nämnderna, dvs. genom de politiska partiernas nomineringsarbete och i kommun- eller valberedning. Frågor om tillsättning av styrelse i vissa börsbolag behandlas i Svensk kod för bolagsstyrning (koden) som är en form av självreglering. Från ska alla svenska aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad i tillämpa koden. finns två reglerade marknader i , OMX och . Kollegiet för Svensk Bolagsstyrning är det organ inom näringslivet som ansvarar för koden. Kollegiet består av tio ordinarie ledamöter samt en adjungerad ledamot. En ledamot utses av staten medan ordföranden och övriga ledamöter utses av kollegiets huvudman, sed på värdepappersmarknaden. Övervakning av hur bolagen tillämpar koden är en uppgift för de marknadsplatser där bolagens aktier är noterade. När det gäller styrelsernas sammansättning föreskriver koden att styrelsen ska ha en med hänsyn till bolagets verksamhet, utvecklingsskede och förhållandena i övrigt ändamålsenlig sammansättning, präglad av mångsidighet och bredd avseende ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund. En jämn könsfördelning i styrelsen ska eftersträvas. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade bolag (KOM(2012) 614). I förslaget finns en reglering av hur ledamöterna ska utses för att bolagen ska uppnå målet att styrelserna består av av vardera könet. Bakgrunden till förslaget är enligt kommissionen att andelen kvinnor i bolagsstyrelser i är i genomsnitt och att det går för långsamt att skapa jämställdhet på nationell väg. Genom att öka antalet kvinnor i bolagsstyrelserna tas enligt kommissionen kvinnors kompetens till vara i näringslivet på ett bättre sätt än . Kommissionens förslag till direktiv om könskvotering i bolagsstyrelser var föremål för subsidiaritetsprövning av civilutskottet. I enlighet med utskottets förslag ansåg att direktivförslaget stred mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). I det motiverade yttrandet anförde att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare än när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. ansåg också att det är positivt med initiativ på ett så viktigt område. Det aktuella förslaget framstod emellertid enligt inte som anpassat till att aktieägarna i många EU-länder har stort inflytande över bolagsstyrningen. ansåg inte att det finns tillräckliga skäl att införa könskvotering på EU-nivå. Målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bedömdes kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. ställde sig bakom kommissionens förslag. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå en modernisering av kommunallagen (dir. 2012:105). fick utredningen genom tilläggsdirektiv i uppdrag att, utöver vad som följer av de ursprungliga direktiven, bl.a. överväga behovet av att bredda utnämningen av styrelseledamöter i kommunala företag (dir. 2013:100). Utredningen ska undersöka och analysera utnämningen av styrelseledamöter i kommunala företag och vid behov lämna förslag som möjliggör en breddad rekrytering av styrelseledamöter. Mot bakgrund av att de kommunala företagen står för en viktig del av den kommunala verksamheten ska utredningen särskilt beakta hur den politiska oppositionens behov av insyn kan säkerställas. I sitt arbete ska utredningen särskilt beakta vikten av en jämn representation av kvinnor och män. Uppdraget ska redovisas . Jämställdhets- och biträdande utbildningsminister anförde i ett frågesvar att det är ägarna och inte politikerna som ska ha ansvar för att se till så att styrelsen präglas av en mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. Statsrådet ansåg att näringslivet borde leva upp till den självreglering som finns i bolagskoden för att främja jämn könsfördelning i styrelserna. Hon betonade att regeringens förhoppning är att de diskussioner som regeringen för med näringslivet ska ge resultat (svar på fr. 2012/13:578). Utskottet inleder med att behandla motionsyrkandena om könsfördelningen i börsbolagens styrelser och i de statligt ägda bolagens styrelser. Som tidigare uttalat är det viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare än när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. De rådande förhållandena vad gäller könsfördelningen i börsbolagens styrelser är inte tillfredsställande. Liksom jämställdhets- och biträdande utbildningsministern anser utskottet att det är ägarna som ska ha ansvar för att se till så att styrelsen präglas av en mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. En jämnare könsfördelning bör således främjas med andra medel än med tvingande lagstiftning. Utskottet vill framhålla att kräver Svensk kod för bolagsstyrning att en jämn könsfördelning ska eftersträvas i de börsnoterade bolagens styrelser. Vidare vill utskottet lyfta fram att staten genom att ta sitt ägaransvar har åstadkommit en jämn könsfördelning i de statliga helägda företagen. var andelen kvinnor i de statligt ägda företagens styrelser och andelen män . Om de företag inkluderas där staten äger delar av företaget är andelen kvinnor och andelen män . Genom det aktiva arbete som bedrivs på detta område får önskemålet i motion 2013/14:C413 anses tillgodosett. Enligt utskottet bör även andra ägare än staten kunna åstadkomma en jämn könsfördelning. För att öka andelen kvinnor på ledande positioner arbetar regeringen aktivt med att föra en konstruktiv dialog med näringslivet och med att understödja initiativ som hjälper till att bredda rekryteringsbasen för de bolag som behöver ta ytterligare steg för att efterleva Svensk kod för bolagsstyrning. Regeringen har beslutat att lämna bidrag till () för att samordna och genomföra en del av ett fyraårigt program vars syfte är att främja kvinnors företagande. Satsningen är en fortsättning på de program som genomfördes –2010. Programmet ska bidra till att nyföretagandet bland kvinnor ökar och att fler av de företag som drivs av kvinnor växer. Programmet ska även bidra till att fler kvinnor kan tänka sig att starta företag, väljer att driva företag på heltid och anställer. Inom ramen för programmet ska minst 100 kvinnor tilldelas stipendier för valfri ledarskaps- eller styrelseutbildning samt erbjudas deltagande i ett mentorskapsprogram. Adepterna ska i första hand vara kvinnor som äger företag och vill få företaget att växa. Även inom näringslivet har flera initiativ tagits för att öka andelen kvinnor på ledande positioner. Som exempel på sådana initiativ kan nämnas stiftelsen och projektet of the numbers. Allbright verkar för mer diversifierade ledningsgrupper och styrelser. Syftet är att utveckla och förstärka svenskt näringsliv så att svenska bolag kan bli mer lönsamma och fungera som en förebild för resten av världen. En del av Allbrights arbete består i att kontinuerligt presentera konkreta åtgärder som företag som vill bli mer jämställda kan använda sig av. Battle of the numbers är ett projekt för storföretag som vill gå från ord till handling när det gäller att öka andelen kvinnor på ledande positioner. Projektet inkluderar de verkställande direktörerna för tio av största företag. genomförde () på regeringens uppdrag en enkätundersökning bland ca 1 000 företag. Syftet med undersökningen var att öka kunskapen om de bakomliggande faktorer, attityder och värderingar som kan styra utvecklingen i företagen. Resultatet av undersökningen kommer att ge värdefullt underlag för fortsatta överväganden om politiska insatser som kan stimulera företag att öka andelen kvinnor på ledande befattningar och i företagens styrelser. På EU-nivå deltar i bl.a. förhandlingarna om ett direktiv om jämnare könsfördelning i börsbolagens styrelser. Förhandlingsarbetet drivs med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och uppmuntrar särskilt frivilliga åtaganden från företagens sida. Regeringen har också beslutat om fleråriga jämställdhetsinsatser som syftar till att stärka kvinnor som tillhör nationella minoriteter samt att stimulera samarbetet mellan de nationella minoriteterna i jämställdhets- och diskrimineringsfrågor. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2013/14:C223 yrkandena 1 och 2 i denna del, 2013/14:C224 yrkandena 1 och 3, 2013/14:C338, 2013/14:C413, 2013/14:C444 yrkande 4 och 2013/14:A288 yrkande 11 bör avslås. Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkandena om könsfördelningen i de kommunala bolagens styrelser. Som redovisats ovan har en utredning fått i uppdrag att bl.a. undersöka och analysera utnämningen av styrelseledamöter i kommunala företag och vid behov lämna förslag som möjliggör en breddad rekrytering av styrelseledamöter. I sitt arbete ska utredningen särskilt beakta vikten av en jämn representation av kvinnor och män. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att resultatet av det pågående utredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från , varför motionerna 2013/14:C223 yrkande 2 i denna del och 2013/14:C224 yrkande 2 bör avslås. Sammanfattningsvis anser således utskottet att samtliga här aktuella motionsyrkanden bör avslås. Avskaffande av kravet på aktiekapital Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att avskaffa kravet på aktiekapital för att kunna starta ett aktiebolag. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. I motion 2013/14:C416 anför och (båda M) att kravet på eget kapital för att kunna starta ett aktiebolag medför större skada än nytta för svensk ekonomi. Motionärerna anser därför att kravet på eget kapital för att kunna starta ett aktiebolag bör tas bort. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. gäller enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) att aktiekapitalet i privata aktiebolag ska uppgå till (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). Motsvarande motionsyrkande har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen, i betänkande 2012/13:CU5. Utskottet ansåg då att aktiekapitalet fyller en funktion som spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé, som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga. Att aktieägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker i verksamheten. Ett kapitalkrav utgör också ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Motionerna avstyrktes och följde utskottet. Utskottet finner inte skäl att frångå sina tidigare ställningstaganden och föreslår att avslår motionen. Avskaffande av kravet på bolagsstämma Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att avskaffa kravet på bolagsstämma i små privata aktiebolag. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . I motion 2013/14:C393 anför och (båda M) att bolagsstämmokravet för små privata aktiebolag bör avskaffas. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid en bolagsstämma, som regleras i 7 kap. aktiebolagslagen (2005:551). Bolagsstämman, som är bolagets högsta beslutande organ, kan om inte annat följer av lagen eller bolagsordningen avgöra varje fråga som rör bolaget. Bolagsstämman kan vara ordinarie eller extra. Ordinarie stämma ska hållas minst en gång , vid vilken årsredovisningen och revisionsberättelsen ska läggas fram (årsstämma). Det ska hållas en extra stämma om styrelsen finner skäl till det eller om det begärs av bolagets revisor eller av ägare till minst en tiondel av aktierna. tillkallade regeringen en särskild utredare för att bl.a. överväga ändringar i aktiebolagslagen och aktiebolagsförordningen som innebär förenklingar för aktiebolagen. Arbetet var särskilt inriktat på de små aktiebolagens behov av förenklade associationsrättsliga regler. Utredningen, som antog namnet Utredningen om ett enklare aktiebolag, har redovisat sina förslag i delbetänkandet Aktiekapital i privata aktiebolag (SOU 2008:49) och i slutbetänkandet Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34). I slutbetänkandet anför utredningen att det inte finns några uttryckliga bestämmelser i aktiebolagslagen om att bolagsstämmobeslut kan ersättas genom överenskommelser mellan aktieägarna. Bolagsstämman är, sådan den framträder i lagtexten, ett muntligt förfarande. Enligt utredningen kan stämman dock genomföras genom en s.k. skrivbordsstämma, vilket i korthet innebär att bolagsstämmobeslut fattas utan att aktieägarna är närvarande vid ett sammanträde och att ett stämmoprotokoll i stället cirkuleras mellan samtliga aktieägare som skriver under detta. Samtliga aktieägare måste vara eniga om att avvika från formföreskrifterna i 7 kap. aktiebolagslagen. Däremot måste enigheten inte nödvändigtvis avse de materiella beslut som fattas. Genom att varje aktieägare kan vägra att medverka till ett sådant förfarande och därmed tvinga fram en muntlig bolagsstämma anses aktieägarnas intressen vara tillräckligt tillgodosedda. Enligt utredningen är skrivbordsstämma det vanliga i det stora flertalet mindre bolag, särskilt sådana med endast en aktieägare. Utredningen konstaterar att även om de flesta formkrav för bolagsstämma är obligatoriska utgör dessa inget hinder mot att avvika från kraven om aktieägarna är överens. Vidare fyller formkraven sin funktion även i ett aktiebolag med ett fåtal ägare när dessa har motstridiga intressen. Mot bakgrund av den möjlighet som finns till s.k. skrivbordsstämma är det enligt utredningen svårt att hitta en ordning som i praktiken skulle innebära en förenkling för de minsta privata aktiebolagen. Detta gäller även i enmansbolagen där beslut formaliseras genom bolagsstämmoprotokollet. Utredningens bedömning är därför att det inte finns skäl att föreslå en annan ordning för bolagsstämma för aktiebolag med en eller ett fåtal ägare. Utredningen gör vidare bedömningen att något förtydligande om möjligheten till skrivbordsstämma inte bör tas in i aktiebolagslagen. I stället bör information om innebörden av och möjligheten till skrivbordsstämma tillhandahållas genom . Utredningens förslag är föremål för beredning inom . Motsvarande motionsyrkande om avskaffande av kravet på bolagsstämma har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen, i betänkande 2012/13:CU5. I betänkandet hänvisade utskottet till pågående arbete inom och föreslog att skulle avslå motionen. Med hänvisning till det pågående arbetet inom finner utskottet inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande. Motionsyrkandet bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att starta en särskild utbildning för styrelseledamöter. I motion 2013/14:C331 föreslår (MP) ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda förutsättningarna för att starta en särskild utbildning för styrelseledamöter som ska resultera i ett s.k. styrelsekörkort. När det gäller krav på utbildning för styrelseledamöter innehåller 8 kap. aktiebolagslagen vissa grundläggande bestämmelser om bolagets ledning. I 8 kap. 10–12 §§ uppställs vissa hinder mot att vara styrelseledamot. Enligt 10 § kan en juridisk person inte vara styrelseledamot. Av 11 § framgår att den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § eller har näringsförbud inte kan vara styrelseledamot. I 12 § stadgas att till styrelseledamot får inte utan godtagbara skäl utses någon som inte avser att ta del i verksamhet som enligt lagen ankommer på styrelsen. Motsvarande motionsyrkande har behandlats av utskottet i betänkande 2009/10:CU13. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet och följde utskottet. Utskottet ser inga skäl att föreslå någon åtgärd från sida med anledning av motionen, varför den bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med förslag om att företag som omfattas av årsredovisningslagen ska bli skyldiga att i sin årsredovisning lämna en jämställdhetsredovisning bestående av bl.a. könsuppdelad lönestatistik samt uppgifter om sjukfrånvaro och föräldraledighet. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I motion 2013/14:C453 föreslår m.fl. (S) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om företag som omfattas av årsredovisningslagen ska bli skyldiga att i sin årsredovisning lämna en jämställdhetsredovisning bestående av bl.a. könsuppdelad lönestatistik samt uppgifter om sjukfrånvaro och föräldraledighet. Bestämmelser om årsredovisningar finns i årsredovisningslagen (1995:1554). En årsredovisning ska innehålla uppgift om medelantalet under räkenskapsåret anställda personer med uppgift om fördelningen mellan kvinnor och män. Om företaget har anställda i flera länder, ska medelantalet anställda och fördelningen mellan kvinnor och män i varje land anges (5 kap. 18 §). Uppgift ska också lämnas om fördelningen mellan kvinnor och män bland styrelseledamöter, verkställande direktör och andra personer i företagets ledning. Fördelningen bland styrelseledamöter och bland övriga befattningshavare ska redovisas var för sig. Uppgifterna ska avse förhållandena på balansdagen. Detta krav på uppgifter gäller inte företag i vilka medelantalet anställda under vart och ett av har uppgått till högst tio (5 kap. 18 b §). I årsredovisningslagen finns också flera olika krav på tilläggsupplysningar om personalkostnader (se 5 kap. 19–25 §§). Det gäller löner, andra ersättningar och sociala kostnader samt pensioner och avtal om avgångsvederlag. Upplysning ska också lämnas om hur kostnaderna fördelar sig på olika personalkategorier. slopades bl.a. kravet på att årsredovisningen skulle innehålla uppgifter om de anställdas sjukfrånvaro. Även kravet på att årsredovisningen skulle innehålla uppgift om löner och andra ersättningar till anställda särskilt för varje land togs bort. Ändringarna syftade till att minska företagens administrativa kostnader (prop. 2009/10:235, bet. 2010/11:CU3, rskr. 2010/11:39). Förslaget i motionen innebär att företagens administrativa kostnader skulle öka. I motsats till motionärerna anser utskottet att det är angeläget att minska företagens administrativa kostnader till följd av de statliga regelverken. Utskottet är därför inte berett att ta initiativ för att återinföra några av de upplysningskrav som togs bort fr.o.m. . Motionen bör avslås. Standard för finansiell rapportering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om standarden för företagens elektroniska rapportering av finansiell information till myndigheter. Utskottet hänvisar till pågående arbete. I motion 2013/14:C405 begär (KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda om formatet för företagens elektroniska rapportering av finansiell information till myndigheter kan standardiseras med utgångspunkt från en gemensam och internationell vedertagen standard som XBRL (yrkande 1).