bet · H101KrU5 · 2014-04-15 00:00:00 — ger även forskningsstöd, och i en särskild satsning för att ta fram mer kunskap inom området hbtq och idrott beslutade som nämns ovan att en extra satsning på forskning om hbtq och idrott skulle göras . Denna satsning har fortsatt även . Vidare kan nämnas att RF och , tillsammans med , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL), tog fram en rapport, Hbtq och idrott, som har spridits både inom och utanför idrottsrörelsen. Den har presenterats på en konferens där samtliga specialidrottsförbund och distriktsidrottsförbund deltog. RF har vidare medverkat vid ett antal konferenser för att tillsammans med RFSL presentera och diskutera rapporten. Vidare har RF för avsikt att presentera en ny rapport om elitidrottande hbtq-personers upplevelser av idrott. RF och arbetar vidare med att ta fram ett utbildningsmaterial som föreningar ska kunna använda för att skapa en än mer inkluderande verksamhet där alla känner sig välkomna. har dessutom utbildat konsulenter i samtliga distrikt i normkritiskt perspektiv där hbtq har varit en del av utbildningen. RF planerar också att tillsammans med ett antal specialidrottsförbund starta ett arbete för att se över hinder som transpersoner upplever när det gäller framför allt tävling inom den könsuppdelade idrotten. Vidare kan nämnas att RF inom ramen för Idrottslyftet kan ge stöd till föreningar som vill utveckla sina anläggningar så att bl.a. transpersoner känner sig bekväma att delta. Inte minst gäller detta hur omklädningsrum utformas. Idrottsrörelsen har enligt utskottets uppfattning en viktig roll att fylla för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer, och har också förutsättningar för detta genom sin breda verksamhet. Som framgår ovan bedrivs inom RF, och ett aktivt arbete med hbtq-frågor, och särskilda forskningsstöd ges för att ta fram mer kunskap inom området hbtq och idrott. Utskottet ser positivt på att hbtq-frågor lyfts och prioriteras, även om mycket återstår att göra. Utskottet anser att de motionsyrkanden som efterlyser ökad kunskap och höjd prioritering rörande hbtq-frågor till vissa delar får anses tillgodosedda. Motionerna 2013/14:Kr257 (V) yrkande 5 och 2013/14:Kr289 (S) avstyrks. Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka ambitionen när det gäller arbetet mot sexuella övergrepp på barn med hänvisning till att motionsyrkandet till stora delar får anses tillgodosett. Jämför reservation 10 (SD). i m.fl. (S) anser i kommittémotion 2013/14:Kr339 att regeringen noga bör följa frågan om sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer samt öka ambitionerna i nära dialog med bl.a. idrottsrörelsen (yrkande 52). trädde en ny lag (2013:852) om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn i kraft. Genom lagen skapas en skyldighet för den som erbjuds en anställning, ett uppdrag eller en praktiktjänstgöring inom vissa verksamheter att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret, om arbetet innebär direkt och regelbunden kontakt med barn. Det kan handla om både personer som i sin yrkesutövning kommer i kontakt med barn och personer som är ledare i olika ideella barnverksamheter. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har som framgått ovan av regeringen fått i uppdrag att genomföra en kartläggning av föreningslivets arbete för att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar, och av de insatser som görs när övergrepp har uppdagats. I den del av kartläggningen som rör det förebyggande arbetet ska myndigheten redovisa hur föreningar har arbetat med dessa frågor, bl.a. hur frågorna diskuteras inom föreningen, vilken information barn och unga fått om sina rättigheter och om vart de kan vända sig om de har utsatts för övergrepp. Vidare ska kartläggningen omfatta i vilken utsträckning information och utbildningar ges till ledare som är anställda eller som är frivilligt engagerade i föreningar. Utifrån kartläggningen ska Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor lyfta fram goda exempel på arbetssätt och metoder samt faktorer som är av central betydelse för att olika typer av insatser ska ha framgång när det gäller att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot barn och unga och att vidta åtgärder när sådana övergrepp har skett. Resultatet ska spridas i olika myndigheters nätverk samt till det civila samhällets organisationer som har verksamhet riktad till barn och unga. Myndigheten ska lämna en slutrapport till om hur uppdraget i sin helhet har genomförts, inklusive en ekonomisk redovisning. Utskottet välkomnar de initiativ som regeringen tagit med den nya lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn samt det uppdrag som regeringen gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för att kartlägga föreningslivets arbete med att bl.a. förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar. Myndigheten ska som framgår ovan lyfta fram goda exempel på arbetssätt och metoder och sprida resultatet i olika myndigheters nätverk samt till det civila samhällets organisationer som har verksamhet riktad till barn och unga. Utskottet ser fram emot resultatet av kartläggningen och de goda exempel som myndigheten ska ta fram, och förutsätter att idrottsrörelsen tar dem till sig. Utskottet anser att motionen till stora delar får anses tillgodosedd. Motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 52 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande rörande Dopinglaboratoriet i med hänvisning till att motionen till viss del får anses tillgodosedd. Jämför reservation 11 (S, V). m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:Kr322 att i ett internationellt perspektiv har varit ett föregångsland när det gäller arbetet mot dopning inom idrotten. Motionärerna påtalar dock att har förlorat eller håller på att förlora den positionen. Motionärerna befarar att Dopinglaboratoriet i riskerar att förlora statusen som ett av (, ) ackrediterade laboratorier om inte fler dopningsprover än de nuvarande 3 000 tas. Dopinglaboratoriet i är ett av 35 laboratorier i världen och det enda i som är ackrediterat av () och av (). Förutom att utföra alla analyser åt () genomför Dopinglaboratoriet också uppdrag åt internationella idrottsförbund. RF får bidrag av staten för att genomföra ett stort antal dopningskontroller och för att bedriva ett förebyggande arbete mot dopning inom idrotten. Inom idrottsanslaget (utgiftsområde 17 anslag 13:1 Stöd till idrotten) fördelas för insatser mot dopning, varav beräknas för medfinansiering av Dopinglaboratoriet i . utgör den viktigaste plattformen för koordinering och harmonisering av det internationella antidopningsarbetet. Sedan bildandet arbetar där representanter för internationell idrott och världens regeringar sida vid sida i kampen mot dopning. World Anti-Doping Code (WADC) som har tagits fram av är det regelverk som all världens internationella specialidrottsförbund och nationer rättar sig efter. 2009 förnyades koden och nästa revision görs . Regeringen beslutade att ge ett bidrag på till för finansieringen av dess verksamhet. En särskild utredare har på regeringens uppdrag lämnat förslag till utformning av den framtida nationella antidopningsverksamheten och undersökt möjligheterna att bilda en fristående nationell antidopningsverksamhet, som staten och idrottens centrala organisation ska ha ett delat ansvar för (SOU 2011:10). Utredaren har även undersökt möjligheterna att engagera andra intressenter som kan samverka i antidopningsarbetet. Ärendet bereds i . RF kom in med en skrivelse till regeringen med ett förslag till struktur för en ny fristående antidopningsorganisation, där bl.a. stiftelsen ska vara part. har enligt inhämtad uppgift från testverksamheten inom dopningen blivit effektivare, genom ökad kunskap om när dopning av enskilda ger störst prestationshöjande resultat. En konsekvens av detta är enligt departementet att färre tester behöver göras än tidigare då dessa var mer slumpartade . För att Dopinglaboratoriet ska få behålla ackreditering krävs att minst 3 000 tester analyseras . Den nivån når Dopinglaboratoriet enligt genom analyser av tester från RF, från internationella idrottsförbund som har mästerskap i och från andra aktörer som köper analyser. Enligt RF är inte längre en av de ledande nationerna inom antidopningarbetet, trots att resurserna har ökat i . Bristen på resurser har enligt RF bl.a. medfört nedskärningar i kontrollverksamheten, vilket gjort att Dopinglaboratoriet nu närmat sig gränsen (3 000 prov) för att kunna bibehålla laboratoriets ackreditering. Målet 2014 är 3 100 prov. För antidopningverksamheten är enligt RF tillgången till ett nationellt laboratorium viktig, inte minst ur kompetenssynpunkt. RF påpekar att laboratoriet har drivits med underskott. Svensk idrott ligger enligt alltjämt långt fram i det internationella antidopningsarbetet, och utskottet anser att det är viktigt att det så förblir och att aktivt arbetar mot dopning inom idrotten. Utskottet förutsätter att ska ha kvar ett dopningslaboratorium som är ackrediterat av . Det bidrar bl.a. till att markerar att antidopningsarbetet är viktigt, och det hjälper dessutom att mer framgångsrikt konkurrera om värdskap för internationella idrottsevenemang. Utskottet kommer att följa frågan. Med hänsyn till det anförda får motion 2013/14:Kr322 (S) till viss del anses tillgodosedd och avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att harmonisera svensk lagstiftning med andra länders beträffande proffsboxning och amatörboxning med hänvisning till att ett pågående beredningsarbete bör avvaktas. (M) anför i motion 2013/14:Kr256 att en översyn bör övervägas av möjligheterna att harmonisera svensk lagstiftning med andra länder när det gäller proffsboxning. Motionären framhåller att människor fritt bör få välja om de vill boxas på professionell basis, och att de då ska få slippa onödig och kostsam byråkrati. Samma motionär anser i motion 2013/14:Kr255 (M) att även beträffande amatörboxning bör en översyn övervägas av möjligheterna att harmonisera svensk lagstiftning med andra länders. Motionären påpekar att är det enda landet i världen som pekar ut en olympisk sport som så farlig att den behöver detaljregleras med en speciell lagstiftning. Lagen (2006:1006) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher (kampsportslagen) och förordningen (2006:1068) om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher (kampsportsförordningen) trädde i kraft . Kampsportslagen omfattar matcher i kampsporter som tillåter slag, sparkar eller annat våld mot huvudet och innebär att sådana matcher inte får anordnas utan tillstånd. Tillståndsplikten gäller för tävlings-, tränings- och uppvisningsmatcher. Tillstånd att anordna kampsportsmatch får lämnas endast om kampsportens tävlingsregler och säkerhetsbestämmelser innebär en godtagbar säkerhet för deltagarna. För prövningen av frågor om tillstånd att anordna kampsortsmatcher finns Kampsportsdelegationen vid i län. har även i uppdrag att utöva tillsyn enligt kampsportslagen. Regeringen beslutade att ge i län i uppdrag att göra en analys av hur regelverket om tillståndsplikt för vissa kampsportsmatcher har tillämpats sedan ikraftträdandet och vid behov föreslå förändringar av regelverket. skulle även göra en bedömning av hur den framtida utvecklingen kunde förväntas bli inom olika kampsporter. redovisade sitt uppdrag och angav att av de 14 tillfrågade kampsportsförbunden har 10 förbund uppgett att lagen haft en positiv inverkan, och de har särskilt lyft fram den ökade säkerhet för utövarna som lagen inneburit. Som negativt nämnde ett flertal av förbunden att lagen inneburit en ökad administration, och vissa förbund uppgav att internationella tävlingar inte kan anordnas i . Sammanlagt 11 av de tillfrågade 14 förbunden svarade att de är nöjda eller mycket nöjda med hur kampsportslagen generellt sett fungerar. är, enligt redovisningen, av den uppfattningen att hanteringen av verksamheten enligt kampsportslagen fungerar bra och föreslår ingen skärpning av lagen men redovisar bl.a. behov av vissa förenklingar till gagn för den som ansöker om tillstånd. Redovisningen bereds i . Utskottet anser att det pågående beredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motionerna 2013/14:Kr225 (M) och 2013/14:Kr256 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att staten bör engagera sig mer vid arrangemang av stora internationella idrottsarrangemang. Jämför reservation 12 (S). och (båda S) framhåller i motion 2013/14:Kr328 att inte kommer att få arrangera stora tävlingar om inte staten engagerar sig. De anser att det är dags för regeringen att göra verklighet av löftet att få fler stora internationella mästerskap till . genomförs i över 40 internationella idrottsevenemang i form av , , och liknande tävlingar samt ett stort antal internationella idrottsmöten. Kultur- och idrottsminister anförde följande i ett svar på en skriftlig fråga från om hon var beredd att se över möjligheten att inrätta en idrottsfond öronmärkt till stora internationella idrottsevenemang (2011/12:171): Jag delar uppfattning att det är viktigt och angeläget att får arrangera stora internationella idrottsevenemang. Sådana evenemang betyder mycket för svensk idrott, ger positiva samhällseffekter och genererar även intäkter till besöksnäringen och till staten. Regeringen har därför gett resurser att inrätta ett för internationella idrottsevenemang. Uppgiften för ett nationellt blir att samla kunskap om metoder och tillvägagångssätt för att få internationella idrottsevenemang till . Ett villkor är att evenemangen uppvisar en ekonomi i balans och att miljöaspekter har beaktats. Avsikten är att centret ska bistå idrottens organisationer främst inför och under en kandidatur för att få ett internationellt evenemang till . Det kan handla om att bedöma aktuella förutsättningar för att ansöka, finna lämpliga samarbetspartner bland kommuner, näringsliv och organisationer. Andra insatser kan vara att medverka till att skapa en marknadsföringsstrategi, engagera företrädare för idrotten internationellt, företrädare för näringslivet samt kommuner och statliga myndigheter. Mot bakgrund av att medel ställts till förfogande inom ramen för statsbidraget anser jag att inga ytterligare resurser i form av en idrottsfond behöver skapas. RF har, med start , byggt upp i syfte att ge ett större stöd till samtliga specialidrottsförbund i arbetet med att arrangera internationella idrottsevenemang. erbjuder utbildningar i samarbete med , verktyg för att underlätta evenemangsarbetet samt ett antal olika mötesplatser. påbörjade RF tillsammans med samtliga specialidrottsförbund en process med att ta fram en nationell strategi för internationella idrottsevenemang. Arbetet, som också inkluderade besöksnäringen (Visita, Visit och Svensk Turism) blev färdigt . Denna gemensamma nationella strategi för hur även ska få möjlighet att arrangera fler internationella idrottsevenemang har som övergripande mål att 2025 ska ha fördubblat antalet hållbara internationella idrottsevenemang och idrottsmöten. Dessutom har strategin följande tre delmål: Specialidrottsförbunden ska fördubbla antalet hållbara ansökningar . Skapa fler utvecklade destinationer för idrottsevenemang. De turistekonomiska effekterna av internationella idrottsevenemang ska öka till 2025. I strategin anges bl.a. följande: Både besöksnäringen och svensk idrott har starka incitament för att arrangera fler internationella idrottsevenemang. Konkurrensen om att få arrangera de stora internationella idrottsevenemangen har hårdnat väsentligt . Inget talar för att det kommer att förändras. För att minska riskerna och öka vinsterna för de enskilda intressenterna krävs en ökad samverkan mellan framförallt destinationerna och specialförbunden, hållbara ansökningar/bids och genomföranden, en ökad samverkan mellan aktörerna på de svenska destinationerna, ökad internationell marknadsföring av samt ett utvecklat samarbete med det offentliga på alla plan. För svensk idrott är fördelarna med att arrangera internationella idrottsevenemang många. De stora mästerskapen är kronjuvelerna, det yttersta målet för både aktiva och alla runt omkring. Men de stora mästerskapen kan också ge konkreta fördelar. Evenemangen skapar uppmärksamhet för idrotten i allmänhet och den aktuella idrotten i synnerhet. I många fall ger de ett direkt ekonomiskt överskott, som kan användas för att utveckla den egna verksamheten och de har också stor betydelse som investering för framtiden. Svensk idrott och besöksnäringen skapar nu ett gemensamt förhållningssätt och agerande för att få fler internationella idrottsevenemang till . Ambitionen är att utarbeta en gränsöverskridande strategi och utifrån denna fortsatt diskutera samverkan med politiker på lokal, regional och nationell nivå. Strategin beskriver gemensamma prioriteringar och områden där både svensk idrott och svensk besöksnäring tjänar på att samverka. Utskottet välkomnar de initiativ som RF tagit för att få fler stora idrottsmästerskap till , bl.a. tillsammans med besöksnäringen, och har en förhoppning om att också är ett stöd för och hjälpa till att inspirera specialidrottsförbunden att arrangera internationella idrottsevenemang. Utskottet anser inte att motion 2013/14:Kr328 (S) bör föranleda någon åtgärd, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att göra 2015 till Friluftslivets år. m.fl. (FP) anser i motion 2013/14:Kr300 att bör peka ut till Friluftslivets år, precis som gjort. På så sätt kan enligt motionärerna ta vara på den unika chansen till samarbete och samverkan inom ramen för det nordiska friluftsnätverket (yrkande 5). Under finns ett nätverk, Naturens år, som samlar ett trettiotal nationella aktörer kring olika teman om naturen. Nätverkets tema är ung och syftar till att inspirera särskilt barn och unga till att vara ute och att öka kunskapen och förståelsen om naturen och allemansrätten. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ till ett Friluftslivets , varför motionsyrkandet avstyrks. Motionsyrkanden som bereds i förenklad form Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det civila samhället, idrott, allmänna samlingslokaler och friluftsliv som är likalydande eller snarlika med motioner som relativt tagit ställning till. Utskottet avstyrkte , 2012 och 2013 (bet. 2011/12:KrU8, 2012/13:KrU4 och 2012/13:KrU10) motionsyrkanden som är likalydande med eller snarlika med nedanstående yrkanden. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet anser att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därför yrkandena. Motion 2013/14:Kr288 av och (båda S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behov och möjligheter för sociala föreningar att söka ekonomiskt stöd. Motion 2013/14:Kr336 av och (båda SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. Motion 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott. Motion 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för en jämställd tilldelning av resurser till både flickors och pojkars idrottsverksamhet. Motion 2013/14:Kr246 av (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om idrottsföreningars sociala ansvar. Kommittémotion 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör lägga fram ett förslag på hur äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet ska säkras i hela landet. Kommittémotion 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten i sin bidragsgivning bör poängtera vikten av ett fortsatt arbete för en jämställd idrott. Kommittémotion 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma idrottsrörelsens miljöarbete. Kommittémotion 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella arrangemang och de negativa och positiva effekter som därigenom uppkommer. Motion 2013/14:Kr293 av och (båda S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomsidrott. Motion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 46 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna idrotten som en del av vår gemensamma välfärd. Motion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 51 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lika möjligheter till flickor och pojkar att utöva idrott. Motion 2013/14:Kr226 av och (båda C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler. Motion 2013/14:Kr244 av och (båda S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgången till samlingslokaler. Motion 2013/14:Kr300 av m.fl. (FP) yrkande 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om friluftsrörelsens betydelse för folkhälsa, integration och kunskap kring allemansrätten. Motion 2013/14:Kr300 av m.fl. (FP) yrkande 2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortsatt friluftsforskning. Motion 2013/14:Kr300 av m.fl. (FP) yrkande 4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökad samverkan mellan idrotts- och friluftsrörelserna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ett starkt och levande civilsamhälle, punkt 2 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 38. Ett starkt och levande civilsamhälle är demokratins underbyggnad. Det består av ideella föreningar och stiftelser, folkrörelser och samfund, kooperativ, aktionsgrupper och nätverk, som har byggts av människor som i fri samverkan vill förverkliga sina idéer, utveckla gemenskapen och tillvarata sina intressen. Det civila samhället skapar mötesplatser fredade för kommersiella lönsamhetskrav där medborgarna naturligt kan koppla sina egna erfarenheter och krav till ett vidare samhälleligt perspektiv. Det ökar medvetenheten om demokratins värden och bygger upp det egna ansvaret för demokratin. Den förändringskraft som uppstår när människor möts till gemensam handling måste enligt vår uppfattning ha en avgörande roll i samhällsbygget. Samhällsarbetet måste bygga på tilltro till och respekt för medborgarnas eget engagemang och medborgarnas egna organisationer. Med en levande vardagsdemokrati skapas den tillit till varandra och till de gemensamma institutionerna som kännetecknar ett gott samhälle med ett stort socialt kapital. Den visar att det är möjligt att tillsammans förändra tillvaron, göra något annorlunda och bättre. Vad vi nu har anfört om betydelsen av ett starkt och levande civilsamhälle bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 38. Årliga överläggningar med det civila samhället, punkt 3 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 39.