bet · H201MJU1 · 2014-12-16 00:00:00 — Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för klimatanpassning, t.ex. förebyggande och kunskapshöjande insatser samt utredningar för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Anslaget ska även få användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. Slutligen föreslås att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Motionärerna anser att det finns anledning att reducera denna kostnadspost eftersom det är osäkert hur sårbart är för klimatförändringar och i vilken utsträckning exempelvis inträffade översvämningar beror på klimatförändringar. Motionärerna är även tveksamma till kunskapshöjande insatser i statens regi. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Inspire. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för att samordna det fortsatta arbetet med att genomföra Inspiredirektivet i svensk lagstiftning. Anslaget ska även få användas för kostnader för en webbplats med en nationell portal för geodata och för merkostnader som följer av direktivet. 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Anslaget tillförs därmed , bl.a. i syfte att snabbare nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Enligt förslaget ska anslaget få användas för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget ska även få användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer och för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. Slutligen föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget förstärks med . har enligt motionärerna stor betydelse för vår närmiljö och för vissa av våra näringar. Motionärerna anser att bör ta ett stort ansvar för att förbättra miljösituationen i och även att miljösituationen i behöver förbättras. Miljömålsberedningens betänkande Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten (SOU 2014:50) presenterades . 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Anslaget ökas därmed med i syfte att ska kunna bidra till en teknikomställning och en hållbar utveckling i låg- och medelinkomstländer. Enligt förslaget ska anslaget få användas för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 och internationella klimatåtaganden. Insatserna kan vara att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande (JI) och mekanismen för ren utveckling (CDM) under Kyotoprotokollet till för klimatförändringar (klimatkonventionen) samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. Av samma skäl ska anslaget få användas för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget ska även få användas för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för EU:s bördefördelningsbeslut (406/2009) samt för övervakning av internationell utsläppshandel. Anslaget ska vidare få användas för utgifter för den internationella transaktionsförteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering av flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering föreslås få annulleras. Slutligen föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2022. Enligt den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 12 bör de svenska klimatinvesteringarna i andra länder förstärkas. Det gäller t.ex. resurserna till projekt inom mekanismen för ren utveckling (CDM) som dessutom bidrar till anpassningsfonden under Kyotoprotokollet. I motionen framförs även att bör fortsätta att driva på för kompletterande insatser vid sidan av klimatförhandlingarna. Enligt motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Motionärerna anser att även om arbetet med att minska utsläppen av koldioxid med fördel drivs internationellt, är den kontinuerliga höjningen av budgeten på detta område inte försvarbar. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 Internationellt miljösamarbete. Enligt förslaget ska anslaget i huvudsak få användas för utgifter för internationellt miljö- och klimatsamarbete, och för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget ska få användas för utgifter för långsiktigt samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Anslaget ska även få användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom , samt inom Östersjöstaternas råd (). Anslaget ska slutligen få användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska Miljöfinansieringsbolaget (NEFCO). Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Hållbara städer. Anslagsnivån styrs av stöd som har beslutats inom ramen för satsningen på hållbara städer. Enligt förslaget ska anslaget få användas för utgifter för att stödja utvecklingen av hållbara städer. Stödet avser ny- och ombyggnadsåtgärder inom en särskild stadsdel, ett särskilt bostadsområde eller kvarter som bidrar till integrerade lösningar för en hållbar stadsutveckling. Anslaget ska även få användas för utgifter för administration och utvärdering. 1:16 Skydd av värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur. Regeringen anser att det behövs omfattande insatser och åtgärder för att skydda värdefulla områden och anslaget ökas därför med . Anslaget föreslås få användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget ska särskilt få användas för • ersättningar enligt 31 kap. inom ansvarsområde • utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden • utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden • statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2064. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minska med . Motionärerna anför att vill bevara värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv, men satsa på skötsel framför kraftig expansion. Enligt motionärerna behövs även en djupare analys av vilka konsekvenser regeringens extraordinära utgiftsökning får för skogsbruket och landsbygden. 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Regeringen föreslår att anvisas anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 för att ge Havs- och vattenmyndigheten förutsättningar att hantera föreslagna satsningar inom området havs- och vattenmiljö. Anslaget föreslås få användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget höjas med . För att öka ambitionsnivån för vattenmiljön föreslår motionärerna mer offensiva satsningar på åtgärder via Havs- och vattenmyndigheten. 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner. Anslaget är nytt. Anslaget föreslås få användas för klimatinvesteringar i kommuner och regioner. Anslaget föreslås även få användas för utgifter för myndigheters arbete för detta ändamål. Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP och KD) yrkande 1 i denna del avvisas regeringens förslag till nytt anslag. I motionen föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna anför att regeringen vill återinföra det kritiserade Klimp-bidraget i ny form, för att främja lokala klimatinvesteringar. Det är bättre att satsa på investeringar i klimatåtgärder med en större, dokumenterad effekt. Även i motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del avvisas det föreslagna nya anslaget och det bör enligt motionen därför minskas med . Motionärerna anser att nyttan av regeringens satsning är högst oklar och att eftersom ligger långt framme på klimatområdet finns det dessutom tills vidare skäl att förhålla sig kritisk till stora utgiftsökningar på detta område. Enligt motion 2014/15:1465 av (M) yrkande 1 bör det säkerställas att det nya systemet för statliga miljöbidrag till kommuner är både kostnadseffektivt och ger god miljönytta. Systemet får inte leda till oproportionerligt stora utgifter för administration i förhållande till klimatnyttan (yrkande 3). Det bör även säkerställas att systemet inte bryter mot (yrkande 2). Vidare krävs en tydlig, kontinuerlig uppföljning och utvärdering av det nya systemet för statliga miljöbidrag till kommuner (yrkande 4). Motionären påpekar att idén om ett stöd för lokala klimatinvesteringar har testats förr, men att stödet kritiserades av flera anledningar. har samtliga länsstyrelser i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och förverkliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning, bl.a. genom att utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier och stödja kommunernas klimat- och energiarbete. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader. Anslaget föreslås få användas för de förvaltningsutgifter som för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har. Enligt motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget höjas med . vill stärka forskningsanslaget för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och ser därför behov av att även täcka administrativa kostnadsökningar genom förvaltningsanslaget. I propositionen föreslås att anslaget att ökas med för att Formas ska få bättre förutsättningar att utföra sina uppgifter. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. Anslaget föreslås få användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget föreslås också få användas för projektrelaterade kostnader. Enligt förslaget bemyndigas regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2021. Enligt motion 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del bör anslaget öka med . Motionärerna anser att behöver stärkas som kunskaps- och forskningsnation i områden knuta till miljö och areella näringar och att Formas är en viktig aktör i detta arbete. Inom utgiftsområdet finns tre forskningsfinansiärer: som stöder den långsiktiga miljöforskningen, som stöder forskning i huvudsak till stöd för miljökvalitetsmålen och Mistra som stöder den mer åtgärdsinriktade miljöforskningen. fastställde genom ett beslut om utgiftsramar för budgetens utgiftsområden (utg.omr. 20, bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29) utgiftsramen för utgiftsområde 20. Denna ram är styrande för fortsatta behandling av anslagen. Regeringen har på intäktssidan större ramar än de som nu har fastställt. Anledningen till detta är stora skattehöjningar på framför allt tre områden: höjda arbetsgivaravgifter för unga, särskild löneskatt för personer som har fyllt och höjda inkomstskatter. Eftersom dessa skattehöjningar på arbete inte har accepterats leder detta till lägre intäkter och därmed till att en lägre ram för utgiftsområdet har fastställts. Utgångspunkten för utskottets anslagsförslag är att är och ska fortsätta att vara ett grönt föregångsland. Att åstadkomma ett gott livsklimat för människor, djur och natur är en central politisk uppgift. De klimat- och miljöutmaningar som vårt samhälle står inför vill vi möta med åtgärder som bygger på kunskap, bästa tillgängliga teknik och vad som är samhälls-ekonomiskt effektivt. Tillväxt är en förutsättning för att vi ska kunna komma till rätta med världens utmaningar på miljö- och klimatområdet. Mot denna bakgrund föreslår utskottet en annan fördelning av anslag för utgiftsområde 20 än i förslaget i propositionen. Utskottets förslag till anslag fullföljer den politik som har förts under de senaste mandatperioderna. Utskottet utgår därför i hög grad års nivåer på anslagen inom utgiftsområde 20. uppgår anslagen inom utgiftsområdet till 5 [2]. Utskottets förslag innebär att 5 anvisas till utgiftsområde 20 . Nedan redovisas utskottets anslagsfördelning m.m. inom utgiftsområdet. Utskottet avvisar den föreslagna höjningen av anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:16 Skydd av värdefull natur. Därmed utökas inte arbetsuppgifter som förutsetts. Detta innebär att anslaget 1:1 bör uppgå till , vilket kan jämföras med anslaget som uppgår till . Utskottet konstaterar att miljöövervakning är en viktig förutsättning för att bedöma tillståndet i miljön. Nivån på anslaget under det innevarande budgetåret är enligt utskottets bedömning väl avvägd, och anslaget bör således uppgå till . Därmed avvisas den höjning av anslaget som föreslås av regeringen. Det är angeläget att förbättra miljöövervakningen av vatten- och havsmiljön. Utskottet anser därför att anslaget 1:24 inom utgiftsområde 23 ska tillföras medel för att möjliggöra en satsning på ett nytt forskningsfartyg. 1:3 Åtgärder för värdefull natur Utskottet avvisar den höjning av anslaget som föreslås av regeringen. Under förra mandatperioden förstärkte alliansregeringen arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster genom att besluta om bl.a. tio nya etappmål. Dessa är tillsammans med övriga åtgärder viktiga steg för att bevara värdefull natur. konstaterar också att de frivilliga avsättningarna av skyddsvärd skog som skogsägare gjort är nära dubbelt så stora som man har beräknat. Utskottet anser att bekämpning av översvämningsmygg är angelägen och ska stödjas även fortsättningsvis. Utskottet konstaterar att anslag uppgår till . Utskottet föreslår att anvisar till anslaget , vilket är en förstärkning i förhållande till det innevarande budgetåret. 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Utskottet anser att sanering och återställning av förorenade områden är angeläget. Huvudansvaret för detta bör i första hand ligga på den verksamhetsutövare som förorenar och i sista hand på skattebetalarna i enlighet med den s.k. polluter pays-principen. Enligt utskottet är den nuvarande anslagsnivån väl anpassad för den berörda verksamheten. Därmed avvisas den höjning av anslaget som föreslås av regeringen. Utskottet anser därför att anslaget bör uppgå till . Enligt utskottet är en av de viktigaste uppgifterna inom miljöområdet att skynda på omställningen av den svenska fordonsflottan till mer energieffektiva fordon med mycket låga utsläpp av koldioxid. Mot denna bakgrund anser utskottet att anslaget bör förstärkas med i förhållande till förslaget i propositionen. Anslaget bör därmed uppgå till . Anslaget ska vidare disponeras så att de som köpt en bil som uppfyller kraven ska kunna få ersättning från anslaget . Regeringen aviserar i propositionen en förändring av regelverket om supermiljöbilspremien men anger inte hur en sådan kommer att vara utformad. Det skapar osäkerhet för branschen och riskerar att bromsa omställningen av fordonsflottan till mer miljövänliga alternativ. Utskottet avvisar en sådan förändring. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att tillräckliga medel avsätts för att förlänga och förstärka supermiljöbilspremien i dess nuvarande utformning, i avvaktan på att ett nytt system, ett s.k. bonus–malus-system, som kan ersätta supermiljöbilspremien utformas och införs. Utskottet vill införa ett bonus–malus-system där mer miljöanpassade fordon premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. Regeringen delar den uppfattningen. Enligt utskottets mening ska ett sådant system införas . Klimatanpassning bör ingå som en integrerad del i all planering och berörda sektorer, och inte ses som en separat verksamhet. Utskottet föreslår att anslaget ska uppgå till . Enligt utskottets mening är detta en väl avvägd nivå. Därmed avvisar utskottet den höjning av anslaget som föreslås av regeringen. 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö har minskat utsläppen av kväve och fosfor mer än något annat land runt . Utskottet anser att det är angeläget att arbetet för en ren och friska vattendrag i hela fortsätter med oförminskad kraft. Utskottet anser även att det är viktigt att åtgärderna inte leder till att svenska utsläpp flyttar utomlands. ska vara pådrivande i havsmiljöarbetet, mot övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning, både regionalt och internationellt. En bra miljö i våra hav och vatten är också viktigt för flera näringar, t.e.x. turismen och fisket. och fiskbestånd ska vara livskraftiga, och man ska utan oro kunna äta den fisk som fiskas. Alliansregeringen satsade särskilt på det skyddet och åtog sig att till 2020 skydda och bevara de av områden som är mest värdefulla. Under alliansregeringen fick även sin första . Det är enligt utskottet viktigt att satsningarna på havsmiljön fullföljs. Utskottet föreslår att anvisas till anslaget. Därmed avvisar utskottet den höjning av anslaget som föreslås av regeringen. 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar – anslagsvillkor Utskottet anser att ska vara pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma ett ambitiöst globalt klimatavtal där de största utsläppsländerna tar ett betydande ansvar. Vidare anser utskottet att och EU har en skyldighet gentemot utvecklingsländerna att bidra till deras klimatanpassning och utsläppsminskningar. Det ger positiva effekter för hållbar utveckling, inte minst tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad, och ökar möjligheterna att nå klimatmålen på ett kostnadseffektivt sätt. bör därför fortsätta att förstärka de svenska klimatinvesteringarna i andra länder. I likhet med förslaget i propositionen föreslår utskottet att anslaget ska uppgå till , men utskottet anser att av anslaget bör avsättas till projekt inom mekanismen för ren utveckling (CDM). Förutom att CDM-projekten stöder utvecklingsländernas utsläppsminskningar och investeringar i ny teknik och konkret bidrar till hållbar utveckling, går av alla utsläppsminskningsenheter till anpassningsfonden under Kyotoprotokollet. bör även fortsätta att driva på för kompletterande insatser vid sidan av klimatförhandlingarna. Till exempel bör den internationella koalition som varit med och startat, som syftar till att begränsa kortlivade klimatgaser som sot och metan i atmosfären, öka sina insatser. ska också arbeta för en global utsläppsmarknad och ett globalt pris på koldioxidutsläpp. 1:16 Skydd av värdefull natur Utskottet anser att anslaget för det innevarande året är väl avvägt. Utskottet föreslår att anvisas till anslaget, och därmed avvisas regeringens förslag om en höjning av anslaget. 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Utskottet konstaterar att pågående arbete för att skydda hav och vatten gett goda resultat och bör fortsätta. Som framgått ovan anser utskottet att det inte finns anledning att höja anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Det innebär att uppgifterna för Havs- och vattenmyndigheten inte förändras och därmed behövs inte heller den höjningen som regeringen föreslår av förvaltningsanslaget 1:17. Utskottet anser således att anslaget för det innevarande budgetåret är väl avvägt, och därför bör anvisas till anslaget. 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner Utskottet anser att det föreslagna anslaget för att främja lokala klimatinvesteringar riskerar att leda till ökad administrativ börda med få konkreta resultat. Utvärderingar av liknande program har visat att de sällan leder till effektiva utsläppsminskningar då pengarna i hög utsträckning går till projekt som hade genomförts även utan stödsystemet. De har dessutom haft dålig kostnadseffektivitet och höga administrationskostnader. Utskottet avvisar därför förslaget att införa ett nytt anslag. Därmed utgår förslaget om att tillföra ett sådant anslag . Övriga anslag och ändamål för anslagen När det gäller övriga anslag, dvs. 1:5 Miljöforskning, 1:6 Kemikalie-inspektionen, 1:7 Avgifter till internationella organisationen, 1:9 , 1:11 Inspire, 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar, 1:14 Internationellt miljösamarbete, 1:15 Hållbara städer, 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning gör utskottet samma bedömning som regeringen om fördelningen av medel inom utgiftsområdet. I detta sammanhang bör nämnas att vissa anslagsförslag innebär förstärkningar eller att satsningar kan fortsätta med oförminskad kraft. Detta gäller exempelvis forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande och en giftfri miljö. Därmed förstärker utskottet anslagen 2:1 med och 2:2 med i förhållande till nivå. I tidigare underlag saknas dock en minskning på av anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande i förhållande till regeringens förslag. Att åstadkomma en giftfri miljö är enligt utskottets mening en av huvudprioriteringarna i miljöpolitiken. Det är angeläget att säkerställa att produkter på marknaden inte skadar människor och miljö, i synnerhet produkter som barn omger sig med. bör också verka för att EU ökar takten när det gäller att begränsa användningen av eller fasa ut särskilt farliga ämnen så som hormonstörande ämnen, kvicksilver och bromerade flam-skyddsmedel. Med undantag för anslagen 1:3, 1:8 och 1:13 föreslår utskottet ingen förändring i förhållande till regeringens förslag av ändamålen för anslagen inom utgiftsområdet. Sammanfattning av utskottets förslag Utskottet vill hänvisa till de kompletterande uppgifter som utskottet har lämnat om de berörda anslagen i detta betänkande. Med det ovan anförda tillstyrker utskottet de anslag m.m. som föreslås i motionerna 2014/15:2461 (C) yrkandena 2 och 3 och 2014/15:2981 (C, M, FP och KD) yrkandena 1, 8, 9, 12 och 16 för inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. När det gäller motion 2014/15:2981 (C, M, FP och KD) yrkande 1 föreslår utskottet dock, som ovan nämnts, en minskning av anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande med . Utskottets förslag i anslagsdelen framgår av bilaga 3 till detta betänkande.