bet · H101UbU20 · 2014-05-12 00:00:00 — I propositionen finns även ytterligare förslag till reglering av det fjärde tekniska årets utformning och omfattning, av behörighet och mottagande samt av gymnasieingenjörsexamen. I propositionen föreslås att bestämmelserna om vidareutbildningen ska träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Utskottet välkomnar regeringens förslag och vill särskilt lyfta fram tre områden av betydelse. För det första anser utskottet att det är ett samhällsintresse att fler individer väljer tekniska utbildningar. Enligt utskottets mening har en gymnasieingenjörsutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan stor potential när det gäller att skapa intresse för utbildning inom teknik. Utskottet kan också konstatera att den svenska teknikindustrin har stora behov av utbildad och kompetent arbetskraft. ställningstagande om ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan togs emot positivt såväl av branschorganisationerna som av det dåvarande och ett flertal lärosäten. Branschorganisationerna såg ett betydande behov av arbetskraft med den utbildningsbakgrund som det fjärde tekniska året ger, och och lärosätena såg möjligheter att få fler ungdomar intresserade av tekniska utbildningar. I detta sammanhang vill utskottet understryka att den föreslagna gymnasieingenjörsutbildningen svarar väl mot den kompetensnivå som den tidigare gymnasieingenjören hade. Det innebär att arbetsgivarna kommer att ha en tydlig bild – och ett stort behov – av de nyexaminerade gymnasieingenjörernas kompetens. Utskottet anser vidare att det är naturligt att vidareutbildningen bygger vidare på teknikprogrammet och att gymnasieexamen från programmet utgör grund för behörighet. I ljuset av samhällsintresset av att fler individer väljer tekniska utbildningar vill utskottet även framhålla att målgruppen med personer som kan vara behöriga till vidareutbildningen inte bör bli för snäv. Därför ser utskottet positivt på förslaget att även sökande som har kunskaper som är likvärdiga med kunskaper från teknikprogrammet ska vara behöriga. Även förslaget om riksrekrytering möjliggör en ordning där alla elever som har en gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper kan söka vidareutbildningen som förstahandssökande. Därmed säkerställs att tillgången till utbildningen i detta avseende blir lika för alla som är behöriga, vilket utskottet välkomnar. I sammanhanget vill utskottet också nämna att regeringen har tillsatt en utredning om utveckling av teknikprogrammet. Enligt direktiven (dir. 2013:122) ska utredningen föreslå hur teknikprogrammet kan kompletteras med en eller flera industritekniska inriktningar med tydliga yrkesutgångar. Syftet är att skapa en attraktiv teknikutbildning såväl för elever som vill läsa vidare på högskola som för elever som vill gå vidare direkt till arbetslivet efter avslutad gymnasieutbildning. Bakgrunden är befarade problem med framtida kompetensförsörjning med anledning av att intresset för det industritekniska programmet sviktar som intresset för teknikprogrammet ökar. För det andra kan utskottet konstatera att erfarenheterna från försöksverksamheten med ett fjärde tekniskt år är mycket positiva. Av de utvärderingar som gjort framgår att verksamheten fallit väl ut när det gäller intresset från skolor och företag, genomströmning och elevernas etablering på arbetsmarknaden. Samtliga kvinnor och av männen som har deltagit i försöksverksamheten har avlagt gymnasieingenjörsexamen. Utskottet vill också framhålla att försöksverksamheten innehåller olika profiler inriktade mot en nationell arbetsmarknad. Detta är en ordning som fungerat väl och som därför också bör gälla i en permanent verksamhet. Utskottet anser att de positiva erfarenheterna från försöksverksamheten och det starka stöd för ett fjärde tekniskt år som en majoritet av remissinstanserna har uttryckt talar för att en gymnasieingenjörsutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan bör införas permanent. För det tredje ställer sig utskottet bakom regeringens bedömning när det gäller hur gymnasieingenjörsutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år ska finansieras. Utskottet vill betona att det eftersom utbildningen är ny är svårt att på förhand bedöma elevutvecklingen under uppbyggnaden av den permanenta verksamheten. Därför skulle det också vara svårt att veta vilken ersättning som skulle tillföras kommunkollektivet genom det generella statsbidraget. Mot den bakgrunden anser utskottet att gymnasieingenjörsutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år bör finansieras genom ett specialdestinerat statsbidrag som avvecklas när vidareutbildningen har etablerats och antalet studerande och anordnare nått en önskad och stabil nivå. Av de skäl som anförs ovan anser utskottet att bör anta regeringens förslag. När det gäller frågan om tidpunkten för ikraftträdandet av regeringens lagförslag kan utskottet konstatera att det om möjligt bör förflyta minst mellan kungörande och ikraftträdande av en lag. En författning bör kungöras på ett sådant sätt att det föreligger möjlighet för dem som berörs av författningen att ta del av författningens innehåll innan den träder i kraft (se bl.a. KU 1975/76:51 s. 8–9 och bet. 2012/13:KU10 s. 50 och 57). Utskottet anser därför att ikraftträdandet av den föreslagna lagen ska senareläggas till . Utskottet har under ärendets beredning dessutom uppmärksammat att bör göra en mindre justering av teknisk art i regeringens lagförslag. Den justering som utskottet föreslår innebär inte någon förändring i sak i förhållande till regeringens förslag. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) med de ändringarna att tidpunkten för ikraftträdande bestäms till och att ordet innehåller i 1 kap. 12 § byts ut mot uttrycket är uppdelad i. Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som innehåller begäran om tillkännagivanden som rör frågor som anknyter till lagförslaget. Vidareutbildningens placering i utbildningssystemet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om vidareutbildningens placering i utbildningssystemet och konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning. Jämför reservation (MP). Vidareutbildningens placering i utbildningssystemet Regeringen framhåller följande i propositionen. I promemorian Ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan (U2010/1388/G), som föregick pågående försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan, övervägdes frågan om var det fjärde tekniska året skulle placeras i utbildningssystemet. Då vägdes bl.a. argumenten för en placering i mot de argument som talade för en placering i gymnasieskolan. Det angavs bl.a. att en utbildning som motsvarar den tidigare fyraåriga tekniska linjen i gymnasieskolan har potential att locka fler elever till det tekniska utbildningsområdet och att en vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år borde vara inriktad mot en nationell arbetsmarknad och därmed bygga på en nationell reglering, medan i första hand inriktas på lokala eller regionala arbetsmarknadsbehov och initiativ, oftast för begränsade tidsperioder. Sammantaget talade analysen i promemorian för att det fjärde året skulle placeras i gymnasieskolan. Därutöver kan konstateras att kopplingen mellan teknikprogrammet och det fjärde året underlättas om det är samma myndigheter, respektive Skolinspektionen, som ska ansvara för styrdokument respektive ha tillsyn över både teknikprogrammet och vidareutbildningen. Vid en sammantagen bedömning anser regeringen att vidareutbildningen i form av ett fjärde år bör placeras inom gymnasieskolan (prop. 2013/14:188 s. 22–23). Konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning Regeringen föreslår i propositionen att vidareutbildningen ska vara öppen endast för den som genomgått utbildning på teknikprogrammet eller har likvärdiga kunskaper och som påbörjar vidareutbildningen terminen efter det att han eller hon har avslutat utbildningen på teknikprogrammet eller motsvarande utbildning eller senast det kalenderår då han eller hon fyller . Regeringen framhåller dock i propositionen att även vuxna som är kan behöva och efterfråga vidareutbildningen och att deras behov bör tillgodoses. Regeringen anför i propositionen att den därför avser att göra en översyn av regelverket för vuxenutbildning (komvux) i syfte att göra det möjligt för huvudmännen att utbilda och examinera gymnasieingenjörer även inom komvux. I motion 2013/14:Ub8 av (MP) yrkande 1 framhåller motionären att regeringens förslag i grunden är bra men att det är osäkert på vilken nivå den föreslagna vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år ska höra hemma då motsvarande utbildning i andra länder ses som eftergymnasial. Motionären menar därför att den föreslagna vidareutbildningens relation till inte är tillräckligt utredd. I yrkande 2 understryker motionären att konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning krävs för att möjliggöra för kommuner att anordna vidareutbildningen också inom komvux. Utskottet kan konstatera att frågan om vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år och dess placering i utbildningssystemet övervägdes noga i den promemoria som föregick den pågående försöksverksamheten. Enligt utskottet väger skälen för en placering i gymnasieskolan tyngre än skälen för en placering inom . Utskottet vill påminna om att i första hand inriktas på lokala eller regionala arbetsmarknadsbehov och initiativ och oftast för kortare tidsperioder. Mot bakgrund av att det finns en nationell efterfrågan på gymnasieingenjörer anser utskottet att vidareutbildningen bör bygga på en nationell reglering, vilket starkt talar för en placering i gymnasieskolan. Dessutom kan utskottet konstatera att kopplingen mellan teknikprogrammet och det fjärde året underlättas om det är samma myndigheter, respektive Skolinspektionen, som ska ansvara för styrdokument respektive ha tillsyn över både teknikprogrammet och vidareutbildningen. Mot bakgrund av ovanstående anser utskottet inte att vidareutbildningens relation till behöver utredas ytterligare. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub8 (MP) yrkande 1. När det gäller motionsyrkandet om vuxenutbildning konstaterar utskottet att regeringen avser att göra en översyn för att göra det möjligt för huvudmännen att utbilda och examinera gymnasieingenjörer även inom komvux. Utskottet ser inget behov av att föregripa den aviserade översynen som ligger väl i linje med motionärens önskemål och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub8 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vidareutbildningens placering i utbildningssystemet m.m., punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub8 av (MP) yrkandena 1 och 2. Införandet av ett fjärde år på gymnasiet när det gäller ingenjörsutbildning är i grunden positivt. Det är emellertid osäkert på vilken nivå utbildningen egentligen ska höra hemma. Ska den ses som gymnasial utbildning eller eftergymnasial utbildning? I regeringens förslag ska det fjärde året ses som gymnasial utbildning, men den är till sin natur eftergymnasial. Inom övriga EU ligger motsvarande utbildning sannolikt på samma kvalifikationsnivå som . Utbildningens relation till är inte tillräckligt utredd. När utbildningen nu blir gymnasial krävs det konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning för att möjliggöra för kommuner att anordna motsvarande utbildning också inom komvux. Regeringen bör vidta åtgärder i enlighet med vad som anförts. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:188 Gymnasieingenjörsutbildning för konkurrenskraft och tillväxt: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2013/14:Ub8 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gymnasieingenjörsutbildningens relation till inte är tillräckligt utredd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det krävs konsekvensändringar i regelverket för vuxenutbildning för att möjliggöra för kommuner att anordna utbildningen också inom komvux. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)