bet · H201UbU1 · 2014-12-17 00:00:00 — Detta avsnitt innehåller en redogörelse för de anslagsnivåer och bemyndigande som föreslås i propositionen. I propositionen framhåller regeringen att det finns ett tydligt samband mellan utbildningsnivå och sysselsättning. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är enligt regeringen avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden och för samhällets välstånd. Därför ökar nu regeringen ambitionerna i utbildningspolitiken och föreslår ett nytt kunskapslyft för att ge vuxna ytterligare möjligheter till utbildning. I propositionen lyfter regeringen fram att komvux ger många en möjlighet att få behörighet till högre studier som andra får möjlighet att komplettera gammal och inte längre gångbar kunskap. Yrkesvux når grupper som saknar gymnasieutbildning med yrkesinriktning eller som har behov av att komplettera sin gymnasiala yrkesutbildning. För att bidra till en ökad volym av utbildningsplatser i komvux och yrkesvux föreslår regeringen att anslaget 1:14 ökas med , vilket motsvarar ca 10 000 utbildningsplatser , och därefter med för samma ändamål. Vissa ungdomar i åldern 20–– utbildningskontraktet För att stödja arbetslösa ungdomar som inte har fullföljt sina gymnasiestudier avser regeringen att, stegvis , införa en 90-dagarsgaranti (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Denna 90-dagarsgaranti ska omfatta alla arbetslösa ungdomar, även de med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Som en viktig del av 90-dagarsgarantin avser regeringen att införa utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning. Studier bör kunna bedrivas inom bl.a. komvux, och en viktig målsättning bör vara att studierna, om behov finns, ska kunna kombineras med praktik eller arbete på deltid. Regeringen föreslår bl.a. att medel avsätts för statsbidrag motsvarande ca 3 675 utbildningsplatser inom komvux för detta ändamål. anpassas även statsbidraget för den pågående satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern 20–. För statsbidrag föreslås således avsättas . För samma ändamål beräknas och därefter . resultat visar att utbildningarna i hög grad leder till arbete. För ungdomar som vill fördjupa sina yrkeskunskaper från gymnasieskolan och för äldre som väljer att byta karriär fyller , enligt regeringen, en viktig funktion. Regeringen vill därför kraftigt utöka antalet utbildningsplatser i och föreslår att extra satsas för detta ändamål , vilket motsvarar utbildningskostnaderna för ca 2 000 utbildningsplatser. och framöver beräknar regeringen att satsningen uppgår till , vilket motsvarar ca 4 000 utbildningsplatser. Till detta tillkommer kostnader för studiemedel (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1:11 Bidrag till vissa studier Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier för . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättning samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Specialpedagogiska skolmyndigheten, som fördelar statsbidraget, har fått in ansökningar om bidrag som sammanlagt överstiger de tillgängliga medlen inom anslaget. Detta är bl.a. en följd av att antalet personer som studerar inom särskild utbildning för vuxna har ökat markant. Därför föreslår regeringen att överförs till anslaget från anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för för . Jämfört med 2014 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Mot bakgrund av att myndigheten har befunnit sig i ett uppbyggnadsskede sedan den bildades och att det nu finns förutsättningar att effektivisera verksamheten, föreslår regeringen att anslaget minskas med . 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning för . Jämfört med 2014 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för kompletterande utbildningar och konst- och kulturutbildningar – statsbidrag för vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet. Regeringen föreslår bl.a. följande förändringar. För att bidra till en ökad volym av utbildningsplatser i komvux och yrkesvux föreslås att kommunerna tilldelas medel för sådan utbildning. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med , vilket motsvarar ca 10 000 utbildningsplatser , och därefter beräknas för samma ändamål. Vissa ungdomar i åldern 20–24 år Regeringen föreslår att medel avsätts för statsbidrag till kommunerna för ökade kostnader för vuxenutbildning till följd av den satsning som gör det möjligt för vissa ungdomar i åldern 20–att kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlet. anpassas även statsbidraget för den pågående satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern 20–. Regeringen bedömer att satsningen kommer att omfatta 3 675 utbildningsplatser . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för detta ändamål, och beräknar för samma ändamål och därefter . Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med för att utöka antalet utbildningsplatser på . Regeringen beräknar och därefter för detta ändamål. Nivåhöjningen beräknas motsvara ca 2 000 utbildningsplatser och därefter ytterligare 2 000 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 –2021. I budgetpropositionen anges att Myndigheten för beslutar om stöd till utbildningsanordnare. Huvuddelen av utbildningarna bedrivs under fyra kalenderår, men på grund av höga investeringskostnader bedrivs pilotutbildning . Kompletterande utbildningar liksom konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar kan också pågå . Regeringen föreslår medel som motsvarar en ökning av antalet utbildningsplatser i med 2 000 utbildningsplatser och beräknar medel för motsvarande 4 000 utbildningsplatser därefter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Särskilt utbildningsstöd för . Jämfört med 2014 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för utgifter för särskilt utbildningsstöd som ges till folkhögskolor, universitet och högskolor samt för analyser och utveckling av folkhögskolornas och lärosätenas lärmiljöer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för en teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. Anslaget har tidigare haft en låg kostnadstäckning när det gäller bidrag till folkhögskolor, varför föreslås överföras från anslaget 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet till anslaget 1:15 . I flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildningen med i förhållande till regeringens förslag (jfr tabellen i bilaga 2). I kommittémotion 2014/15:2896 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning med i förhållande till regeringens förslag (jfr tabellen i bilaga 2). Motionärerna anför att satsningen bör omfatta främst komvux och , men även yrkesvux. Medel avsätts för att inrätta 5 000 nya platser på komvux och 5 000 nya platser inom . Utskottets ställningstagande[15] Utskottet vill inledningsvis framhålla, precis som vid föregående (bet. 2013/14:UbU1 s. 95), att den offentligt finansierade vuxenutbildningen är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet, som även i fortsättningen ska ge den enskilde möjligheten att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Att företag kan rekrytera kvalificerad yrkeskompetens är enligt utskottet centralt för konkurrenskraft och tillväxt. De två föregående mandatperioderna byggdes den eftergymnasiala vuxenutbildningen ut och inrättades. Som framgår av resultatredovisningen ovan uppvisar goda resultat. Utskottet har i avsnitt 1 ställt sig bakom motionsförslagen från Alliansen. Regeringens förslag tillstyrks i de delar som inte mött invändningar i de motioner som tillstyrks av utskottet. När det gäller anslag för vuxenutbildningen framgår ändringarna jämfört med regeringens förslag i betänkandets bilaga 3. Utskottet redovisar nedan det närmare innehållet i dessa ändringar och anslagsvillkor samt sina skäl för att tillstyrka Alliansens anslagsförslag och avstyrka regeringens anslagsförslag samt motionsförslaget från . Utskottet föreslår ett justerat bemyndigande om ekonomiska åtaganden och tillstyrker därmed delvis regeringens förslag om bemyndigande. Anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildningen Anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildningen minskar med jämfört med regeringens förslag. Minskningen avser regeringens förslag om till en utbyggnad av komvux och yrkesvux med 10 000 platser och för ytterligare 3 675 komvuxplatser avsedda för arbetslösa ungdomar i åldern 20–24. Vidare avser minskningen regeringens förslag om för en utbyggnad av med 2 000 platser . Det innebär att det inte är aktuellt att avsätta medel för dessa åtgärder. Minskningen avser även medel om för att finansiera andra prioriterade satsningar. Utskottet tillför anslaget medel för en behovsanpassning av antalet yrkesvuxplatser. Den tillfälliga yrkesvuxsatsningen (2009–2014), som framför allt motiverades av hög arbetslöshet, upphör . Det bedöms dock fortfarande finnas ett utbildningsbehov bland arbetslösa. För att stödja kommunernas utbildningsinsatser avsätts . Detta motsvarar ca 5 714 helårsplatser . Inriktningen är motsvarande ca 2 857 helårsplatser, och är inriktningen , motsvarande ca 1 429 helårsplatser. Medel avsätts också för att den tillfälliga satsningen på förhöjt studiebidrag för arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska utökas till att även omfatta nyanlända invandrare i samma ålder som slutfört sin etableringsplan. För att kompensera för de kostnader som detta medför för kommunerna avsätts . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden När det gäller bemyndigandet om ekonomiska åtaganden under anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildningen anför utskottet följande. I det bemyndigandebelopp om 4 som regeringen föreslår i propositionen avser en viss del den utbyggnad av som är aktuell. I konsekvens med detta justeras bemyndigandebeloppet nedåt till 3 . Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka förslagen om anslag i Alliansens motion 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och att tillstyrka propositionens förslag i de delar de överensstämmer med motionsförslagen samt att avstyrka propositionens övriga anslagsförslag och motion 2014/15:2896 (SD) yrkande 1 i denna del (jämför utskottets förslag om anslag och bemyndiganden i avsnitt 1). Utskottets förslag till anslag finns i bilaga 3. Utskottet föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 –2021. Utskottet tillstyrker därmed delvis propositionens förslag till bemyndigande i punkten 10. 5 Universitet och högskolor Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer utskottets behandling av anslag och bemyndiganden för universitet och högskolor. Den inleds i sin tur med en sammanfattning av regeringens förslag för och motionerna i anslutning till dessa förslag. Sedan följer en närmare redogörelse för propositionen och motionerna. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande (se avsnitt 1 Anslagen inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet universitet och högskolor är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för universitet och högskolor sammanfattas nedan för de indikatorer som används för att redovisa resultat inom området (prop. 2014/15:1 avsnitt 7). Totalt fanns knappt 300 000 helårsstudenter registrerade 2013 (utbildning på grundnivå och avancerad nivå). Antalet helårsstudenter minskade något jämfört . Antalet doktorander var 19 100, vilket i stort sett var oförändrat jämfört med , då antalet var 19 500. Av dessa var kvinnor och män. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till 2013. De direkta statliga anslagen till dessa lärosäten uppgick till . Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid statliga universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget är av verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. Indikatorn Resultatet av kvalitetsutvärderingar beskriver andelen utbildningar som har kvalitetsutvärderats av myndigheten och fått ett omdöme på en tregradig skala. Mellan fattade myndigheten beslut om 1 528 utbildningar, varav fick det högsta omdömet, mycket hög kvalitet, och fick det lägsta omdömet, bristande kvalitet. Indikatorn beslut om tillstånd att utfärda examina beskriver antalet prövningar av tillstånd att utfärda examen som myndigheten har genomfört och antalet tillstånd som har beviljats respektive fått avslag. prövade myndigheten 35 ansökningar om tillstånd att utfärda examina, en minskning med 1 ansökan innan. Av dessa ansökningar beviljades 14 och 21 fick avslag. Indikatorn Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor beskriver andelen lärare vid universitet och högskolor som är disputerade, dvs. har en doktorsexamen. var andelen disputerade lärare , vilket är en ökning jämfört . Ökningen har skett både vid högskolorna, som har gått från disputerade 2013, och vid universiteten, där andelen disputerade har ökat från till 2013. Högst andel disputerade lärare bland de statliga universiteten och högskolorna hade och . Indikatorn Prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå beskriver i vilken omfattning studenterna tar de högskolepoäng de varit registrerade för. Om en student tar alla sina registrerade poäng är prestationsgraden . Prestationsgrad är alltså ett genomströmningsmått för högskoleutbildning. Prestationsgraden var /11 för samtliga helårsstudenter, vilket var högre än föregående år. Detta innebär att trenden med en fallande prestationsgrad har stannat av. Kvinnorna uppvisar en högre prestationsgrad än männen, mot männens . Skillnaden i prestationsgrad är också stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till en yrkesexamen var /11 och för fristående kurser . Prestationsgraden för fristående kurser på distans fortsatte att falla från föregående år och var , för kvinnor och för män. Av Distansutbildning på högskolan (2012:6) framgår att de två vanligaste orsakerna till att studenter som läste en fristående kurs på distans inte tog alla poäng på kursen var att de i stället arbetade eller fokuserade på en annan kurs. Utbildningsområdena medicin och odontologi samt vård och omsorg har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras delvis av att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för att få legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Indikatorn Genomströmning i utbildning på forskarnivå beskriver nettostudietiden i genomsnitt för en doktorsexamen. Den nominella studietiden för en doktorsexamen är . De som avlade en doktorsexamen hade en genomsnittlig nettostudietid på . Utfallet stämde alltså nästan med den nominella studietiden för en doktorsexamen. Den genomsnittliga nettostudietiden är lika lång för kvinnor och män. För doktorander som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till för kvinnor och för män. Jämfört har det inte skett någon större förändring av de genomsnittliga nettostudietiderna. var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, för doktorsexamen och för licentiatexamen. infördes den nya examenskategorin konstnärliga examina på forskarnivå. De konstnärliga doktoranderna utgör av samtliga doktorander och är här sammanräknade med övriga doktorander. Indikatorn Vetenskaplig produktion beskriver antalet vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder samt i , , och vissa större europeiska länder. Resultaten för indikatorn redovisas nedan i avsnitt 6 Forskning, där indikatorn benämns Vetenskapliga artiklar. Indikatorn Förmåga att attrahera externa medel för forskning beskriver lärosätenas tillgång till externa medel. Lärosätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinansiärer uppgick till och intäkterna från uppdragsforskning, avgifter och finansiella intäkter uppgick till . Av de externa intäkterna för forskning var bidrag från statliga myndigheter och offentliga forskningsstiftelser, vilket var samma andel som förevarande år. I sin resultatanalys framhåller regeringen att utvärderingar av högskoleutbildningar visar att en majoritet av utbildningarna har fått omdömet hög eller mycket hög kvalitet. Utvärderingarna har också visat att omdömena mycket hög kvalitet alternativt bristande kvalitet förekommer på både stora och små lärosäten. Av de utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet har en klar majoritet uppfyllt kvalitetskraven efter det att lärosätena har fått möjlighet att vidta åtgärder. Inget examenstillstånd har ännu återkallats under nuvarande fyraårscykel, men ett flertal utbildningar har lagts ned av lärosätena själva efter granskning. Regeringen menar att det är angeläget att lärosätena vidtar åtgärder för att höja prestationsgraden och riktar in utbildningsutbudet på utbildningar där efterfrågan från studenterna och arbetsmarknaden är stor och prestationsgraden är hög. Därför välkomnar regeringen att de senaste årens trend med fallande prestationsgrad på utbildningarna har stannat av och att prestationsgraden till och med har ökat något. Uppgifter från visar att arbetslösheten är lägre för personer med eftergymnasial utbildning jämfört med grupper med lägre utbildningsnivå. Antalet sökande till universitet och högskolor var fler än någonsin . minskade antalet helårsstudenter och högskolenybörjare något . För att möta den höga efterfrågan på högskoleutbildning samt för att fler ska kunna genomgå högskoleutbildning föreslår regeringen utökade resurser till universitet och högskolor (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.9.1). ska ha en kunskapsskola med höga resultat där varje elev får bästa möjliga förutsättningar att lyckas. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja elevernas studieresultat. I detta har lärar- och förskollärarutbildningarna en viktig roll och det är därför positivt att antalet sökande till dessa utbildningar ökade inför /13. Det finns fortfarande brister när det gäller jämställdheten vid universitet och högskolor. Fler kvinnor och män väljer att läsa en högskoleutbildning jämfört med tidigare. Inom utbildningen är också förekomsten av könsbundna utbildningsval ett fortsatt problem. skedde ett trendbrott bland de utländska studenterna, då fler kvinnliga än manliga studenter valde att studera i . Trots att andelen kvinnor är större än andelen män inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå är av professorerna män. Andelen kvinnliga professorer ökar visserligen men förändringen är långsam och det är fortfarande en bit kvar till målsättningen om jämställda karriärvägar inom universitet och högskolor. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen inom området. Anslag och bemyndiganden för universitet och högskolor Regeringen föreslår 66 anslag om för universitet och högskolor m.m. Av dessa avser 30 anslag utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor och 30 anslag avser forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor. Dessa anslag utgör sammantaget av de föreslagna medlen. Vidare finns 2 förvaltningsanslag: 2:1 och 2:2 Universitets- och högskolerådet. Slutligen används 4 anslag för utgifter för statsbidrag (anslagen 2:63–2:66). Statsbidrag utbetalas bl.a. till enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet för högskoleutbildning och forskning och till landsting för klinisk högskoleutbildning och forskning. , , och föreslår i förhållande till regeringens förslag en ökad anslagsnivå för anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med , för 25 av anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor med totalt , för 11 av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor med totalt och för anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet med . Samma partier föreslår en minskad anslagsnivå i förhållande till regeringens förslag för 14 av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor med totalt , för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med och för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med . föreslår i förhållande till regeringens förslag en ökad anslagsnivå för anslagen 2:19 : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med , 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå med , 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå med , 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på forskarnivå med och 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . föreslår även två nya anslag: 5:1 Lärarinteraktion högre utbildning som anvisas och 5:3 Fler läkarplatser som anvisas . Anslagsförslagen i propositionen och motionerna redovisas i betänkandets bilaga 2. Detta avsnitt innehåller en redogörelse för de anslagsnivåer och bemyndiganden som föreslås i propositionen. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för . Jämfört med 2014 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2:2 Universitets- och högskolerådet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för . Jämfört med 2014 ökar anslaget med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Universitets- och högskolerådet ansvarar för bedömning av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. För att möta det ökade antalet ärenden om bedömning av utländsk utbildning föreslår regeringen att anslaget ökar med 2015. Anslaget föreslås vidare öka med med anledning av en omfördelning av medel mellan och Universitets- och högskolerådet. Anslaget föreslås vidare minska med till följd av att tillfälliga medel till bedömningsverksamheten upphör. Viss verksamhet vid Universitets- och högskolerådet är avgiftsbelagd, bl.a. avgiften för anmälan till högskoleprovet (s.k. offentligrättslig verksamhet) och uppdragsverksamhet. När det gäller anmälan till högskoleprovet regleras avgiftsnivån i förordning, och det finns inte något ekonomiskt mål för hur stor del av kostnaderna som ska täckas av avgifterna.