· H101UbU12 · 2014-05-05 17:15:24 — Det är alltså upp till skolorna att besluta om huruvida pengarna ska användas till minskning av storleken på klasser, till fler lärare i klassrummet, till halvklasstimmar eller möjligen till att anställa fler speciallärare.Det har varit en intensiv vår då de olika förslagen om utbildning ibland stått som spön i backen, men ingen kan påstå att det inte är full fart på . Alliansregeringen är fast besluten att fortsätta att arbeta för den svenska kunskapsskolan. Förutom de förslag som redan nämnts i mitt anförande handlar det om sådant som Utbildningsvetenskapligt råd, stöd från om internationell skolkommission samt början till utarbetandet av en nationell it-strategi.Sammantaget är det mycket som händer inom svensk skola vilket ska ge bättre kunskapsresultat och ge våra barn en ljus framtid. Vi har under de tidigare anförandena inte fått höra några gemensamma förslag eller någon gemensam finansiering. Vi har egentligen inte fått några besked från framför allt Socialdemokraterna när det gäller oppositionens politik. Sålunda finns heller inget trovärdigt alternativ i svensk skolpolitik.Alliansens förslag är finansierade krona för krona, och de följer en röd tråd. Alla elever ska bli sedda, och alla elever ska få tillräckligt med tid med en lärare. Med tålamod, envishet, kärlek, tydlighet och uppföljning bygger vi åter upp en skola med fokus på kunskap.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. talar vackert om alla barns möjligheter. Det är helt okontroversiellt. Sedan fastnar hon genast i den där osäkerhetsfällan, som om en röst på parti skulle vara en säkrare röst när man har ett regeringsunderlag som bygger på SD.Därefter berömmer hon en del av våra förslag, men då undrar jag verkligen hur ni tänker, . Ni talar ofta om att det tar att vända en negativ utveckling i skolan, och ni skyller fortfarande dagens sjunkande resultat på en regering som satt vid makten . Ändå har ni tackat nej till breda överenskommelser, och först nu accepterar ni förslag som vi lagt fram långt tillbaka i tiden. Jag tänker till exempel på rättvisare resursfördelning.Om det tar så att förändra, varför börjar ni inte direkt? Varför vill ni inte göra blocköverskridande överenskommelser som kan ge svenskt skolväsen långsiktiga och förutsägbara spelregler? Om jag vore mer konspiratoriskt lagd skulle jag nästan misstänka att ni är beredda att offra eleverna för att vinna opinionen. Men så är det väl ändå inte, ? Det är helt klart att det enskilt viktigaste målet för alliansregeringen varit att hitta en väg bort från de alltmer sjunkande kunskapsresultaten som vi haft under stora delar av 2000-talet.Jag har tittat lite grann på hur det var . kom till den dåvarande skolministern med att de bland annat för att vända utvecklingen ville ha tidigare betyg. De ville då ha betyg från sjunde klass och skriftliga omdömen redan i femman. Så ville 2005 tackla elevernas försämrade kunskaper, men den då sittande skolministern höll inte med och tillsatte heller ingen utredning på området.Herr talman! Jag kan berätta för att vi inte vilade på lagrarna när vi kom till makten . Det tillsattes en rad olika utredningar, och vi var mycket måna om att de skulle vara väl underbyggda.Jag hade glädjen att sitta i SKL:s utbildningsberedning och vet hur långa sammanträden det var. Vi arbetade ständigt med de olika remissförslag som kom från Utbildningsdepartementet.År 2011 var det stora året för genomförandet av alliansregeringens reformer i större utsträckning. Det är min övertygelse att man inte plockar fram så omfattande reformer över . Man behöver ha väl på fötterna, och man behöver ta hjälp av all expertis som finns vid undersökningarna.Varför gjorde inte Socialdemokraterna mer? Och hur kommer man att tackla de bekymmer som finns tillsammans med sina två oppositionskompisar? Det skulle jag vilja få redogörelse för . Vad har ni för gemensam skolpolitik, ? Om ni inte väntat borde det ha vänt vid det här laget. Det tar faktiskt inte så här . Och om ni varit noggranna hade ni inte behövt backa från flera reformer.Flera årskullar barn hade kunnat gå i en skola med rättvisare resursfördelning om ni inte hade röstat nej till det i samband med att vi antog den nya skollagen. hade barnen kunnat få tidigare insatser. Vi hade kunnat vara i gång med obligatorisk sommarskola redan den här sommaren. Vi kunde till exempel ha haft en gemensam it-strategi för skolan. Skolklasserna kunde ha varit mindre redan; nu tror ni plötsligt också på det.Varför lägger ni då inte de här resurserna? Det är trist, och det som känns ännu mer trist är att det ibland verkar vara just ett spel för er. Ni tänker inte på att det finns elever där ute som trots att forskning och beprövad erfarenhet mejar ned era förslag till exempel kommer att få ännu tidigare betyg om ni vinner valet igen. Varför fattar ni beslut som inte har grund i beprövad erfarenhet och forskning men skjuter upp viktiga beslut som har det till en osäker höst när ni kanske inte längre har makten? Är det någonting som kan liknas vid ett spel för gallerierna är det detta anförande av , som vägrar besvara frågan om hur alternativet ser ut. och delar i stor utsträckning inte vare sig den kunskapssyn som vi måhända har tillsammans eller vår syn på kunskapsuppföljning och betyg. När ska vi få besked, , om de här delarna?Vi har tagit ansvar för en förändring av det svenska skolsystemet, och vi har investerat 7 miljarder. I de förslag vi lägger för den kommande mandatperioden aviserar vi ytterligare 7 miljarder, och de är finansierade krona för krona. Var är finansieringen och de gemensamma förslagen från Socialdemokraterna, ?Våra förslag grundar sig på forskning och beprövad erfarenhet. Vi är nu beredda att ta fortsatt ansvar för att utveckla den svenska kunskapsskolan. talar om långsiktighet, blocköverskridande och ansvarstagande. Jag vill påminna om att Socialdemokraterna har röstat emot varenda folkparti- och alliansreform på skolområdet. Vilka reformer vill man riva upp om man kommer i regeringsställning? Hur kan och andra socialdemokrater åka runt i landet och säga att de inte tänker riva upp några skolreformer som Alliansen genomfört men rösta emot våra förslag här i kammaren? Det är inte trovärdigt.Herr talman! Det här betänkandet är omfattande. Jag tänker ta upp några delar där det finns tydliga skillnader partierna emellan. Det intressanta är att de rödgröna är oeniga om det mesta, i synnerhet vad gäller synen på valfrihet och friskolornas framtid. Det finns inget samlat alternativ till och regeringens skolpolitik.Den största utmaningen i svensk skola är sjunkande resultat men också kvalitet, vilket också bekräftas i . Tyvärr har det sett ut så . Våra reformer som började genomföras 2011 är helt centrala för att höja kunskapsresultaten. Några reformer har nämnts, som den nya stadieindelade lärarutbildningen, införandet av nationella behörighetskrav för lärare samt vår satsning på karriärtjänster. Var, , i hittar du ett politiskt beslut fattat av regeringen som inte har stöd i PISA-analysen?Folkpartiet värnar vidare elevernas valfrihet i skolan. Vi skulle välkomna tydliga besked från både Socialdemokraterna och om hur de egentligen ser på frågan om valfrihet och friskolor. är åtminstone tydliga; de säger nej till valfrihet och friskolor och vill återinföra närhetsprincipen. I praktiken skulle det till exempel innebära att elever eller deras föräldrar inte ens kunde välja mellan två kommunala förskolor eller grundskolor i närområdet. Bara i min hemkommun skulle tusentals föräldrar och elever tvingas byta skola om skolpolitik fick genomslag.Herr talman! Friskolorna är en del i utbildningssystemet. Fokus ska vara på kvalitet och resultat. Jag brukar påminna om att av elever och av gymnasieskolans elever går i fristående skolor. Majoriteten av elever går alltså i kommunala skolor.Det är vidare fel att påstå att vi inte skärper uppföljningen av verksamheten. finns det en gemensam skollag. Det var vi som införde den. Det var vi som tillsatte för att se över och skärpa lagstiftningen och införa etableringskontroll och krav på långsiktighet. Ägarens ekonomi ska prövas innan tillstånd beviljas. Det är några förslag för att komma åt oseriösa aktörer. Vissa förslag är på väg fram, vissa utreds vidare.Herr talman! Det finns också partier som sprider uppgiften att Skolinspektionen automatiskt beviljar tillstånd när man ansöker om att starta en friskola. skriver i reservationen att det råder en okontrollerad utveckling. Men vi har ingen etableringsfrihet. Vi har en tillståndsprocess som Skolinspektionen använder sig av när man ansöker om att få bedriva friskola.Antalet ansökningar om att få bedriva friskola har sjunkit. Antalet ansökningar var hälften så många som 2011. Andelen avslag har däremot ökat. godkändes , 2013 godkändes . Brister i elevprognoser är den vanligaste orsaken till avslag, men det beror också på minskade ungdomskullar. Regelverket kommer att skärpas ytterligare, till exempel genom att ett tillstånd ska användas . Självklart har också vår nationella debatt och de signaler vi förmedlat om att skärpa kriterierna fått effekt innan lagstiftningen trätt i kraft. Av dem som får tillstånd är det ungefär hälften som sedan väljer att etablera sig. Enligt den senaste siffran var det som meddelat att de faktiskt går vidare och startar en friskola.Skolinspektionen är en av våra prioriterade myndigheter. Vi har höjt anslaget och gett myndigheten ökade befogenheter. Innan skärpningarna genomfördes kunde skolor och huvudmän totalt strunta i Skolinspektionens granskningar. Det bästa exemplet är socialdemokratiskt styrda . Där har S-ledningen bokstavligen sänkt kraven och kvaliteten på skolorna i . , S-ordförande i , tvingades att be om ursäkt i tv för att politiken inte hade tagit sitt ansvar.Skolinspektionen kritiseras ibland, och flera önskar mer stödinsatser. anser att har uppdraget att stödja och ge råd till skolorna. Skolinspektionen ska vara just en inspektion som en viktig del i vårt arbete att nationellt bedöma kvaliteten och likvärdigheten i skolan. Den kan numera utdöma vite och som en sista åtgärd återkalla tillstånd.Likvärdighetsfrågan har berörts i debatten. konstaterar efter PISA-analysen att skillnaden i socioekonomisk nivå mellan kommunala och fristående skolor vid mätningen 2012 var mindre än vid mätningen 2003. Med det sagt kommer vi att fortsätta att ställa krav på alla skolor och fokusera på utanförskapsområden. Därför sker vissa specialdestinerade satsningar till de här skolorna. Innan Socialdemokraterna kommunaliserade skolan hade vi hög kvalitet och bra resultat. Skillnaderna var små och likvärdigheten god. motioneras det om ökat statligt ansvar just för att öka likvärdigheten. konstaterar att parlamentariskt stöd saknas för vår åsikt att staten helt bör överta ansvaret för skolan och lärarna.Men läser man motionerna noga, herr talman, inte minst från Socialdemokraterna, ser man att det kommunala huvudmannaskapet skulle sättas ur spel när det krävs att staten ska överta ansvaret för kvalitetsuppföljningen, för lärarlönerna och för lärarnas fortbildning. Ja, det yrkas i detta betänkande till och med på att man ska detaljstyra resursfördelningen.Det senare har och Skolinspektionen studerat. De har landat i att det är omöjligt att nationellt och så detaljerat styra hur resurserna ska fördelas.Folkpartiet vill understryka att det står i skollagen att resurserna ska anpassas till skolor efter elevernas behov. Vi skriver också i betänkandet att vi håller på att justera skollagen så att det blir ännu tydligare att förskolechef och skolrektor ska fördela resurser utifrån behov.Herr talman! Utredaren överlämnade betänkandet Staten får inte abdikera - om kommunaliseringen av den svenska skolan. slår fast att kommunaliseringens effekter bidragit till försämrade studieresultat och försämrad likvärdighet genom att staten och kommunerna inte gav lärarna nödvändiga arbetsförutsättningar. Läraryrkets status har sjunkit som en sten, och lärarnas löner har halkat efter.Vår slutsats från är att kommunaliseringen inte landade bra, och det är en förklaring till kvalitetsbristerna och de stora skillnaderna i dag.I avvaktan på ökat stöd i kammaren för ett förstatligande föreslår vi fortfarande andra reformer tillsammans med våra vänner i alliansregeringen. Vi måste locka fler studenter till yrket. Vi satsar på karriärtjänster. Det är unikt att en regering efter kommunaliseringsbeslutet satsar nationella pengar på att höja lärarnas löner, trots att det är tydligt att arbetsgivare är kommuner och fristående skolor. Det står tydligt i skollagen. Rektor är ytterst ansvarig på skolenheten, men i kommunen är kommunfullmäktige ytterst ansvarig, inte riksdag.Herr talman! Vi har också skärpt den nationella uppföljningen av resultaten. För att lyfta kvaliteten inför vi nu krav på behörighet och en lärarlegitimation. Här vill jag påminna om att de rödgröna röstade på tre olika sätt. Socialdemokraterna röstade för. lade ned sina röster. Och röstade emot. Hur en rödgrön regering ser på lärarlegitimation vet jag inte. Hur en rödgrön regering tolkar vad som ska anses vara en lärare är högst oklart. Så är det trots att detta är avgörande för skolans resultat. Det handlar alltså om lärarnas kompetens och undervisningen i klassrummet. Även här får vi stöd i PISA-rapporten.Avslutningsvis, herr talman, vill jag nämna riksinternaten. Anledningen till att vi inte står bakom yrkandena är att regeringen har aviserat och beställt ett underlag som är på väg till . Vi ska se över riksinternatsstatusen, som ska upphöra. Och det handlar inte minst om att Skolinspektionen ska få ett förtydligat uppdrag i skollagen, så att man också kan granska elevboendena i anslutning till skolverksamheter, exempelvis den vid Lundsbergs skola. Ja, det är dags för debatt om det svenska skolväsendet. Det är ingen proposition från regeringen, utan det är oerhört många motioner från den allmänna motionstiden. Jag kan kanske likna det vid en Gott & blandat-påse, om det inte vore så att det faktiskt är mycket mer viktigt. Därför får det kanske bli lite mer substans i det hela.Jag tycker att det är både viktigt och klargörande, för det visar också att det skiljer sig på flera olika sätt. En del partier har av någon anledning valt att inte ens dyka upp i debatten, till exempel , åtminstone inte än.Alliansregeringen har under fokuserat på kunskap, på lärares kompetens och på styrdokumenten. Det handlar om att ha elevens möjligheter i fokus. Vi satsar på en skola med både kunskap och kreativitet. Jag tror att det är oerhört viktigt att titta på just styrdokumenten, den läroplan som gäller . Den har på nacken, och jag ser verkligen fram emot att få se utvärderingarna av resultatet, där man visar på de viktiga förmågor som elever också bör ha med sig.Vi kan till exempel läsa den senaste rapporten om 2012, som det refererades till tidigare, om digital problemlösningsförmåga hos 15-åringar. På ett ganska grundläggande plan skiljer sig svenska elever och till exempel finska elever inte så mycket åt, men när man går ned på djupet i de här olika kunskapsdelarna kan vi tyvärr se att vi tappar. Jag tror att det är oerhört viktigt att de här förmågorna får komma fram och verkligen utvecklas.För del är det viktigt att vi har en skola med både kunskap och kreativitet. Innovationsförmåga och entreprenöriellt lärande är jätteviktiga delar. Det handlar om att ge resurser utifrån behov, att ge resurser till de barn som behöver det allra mest för att stärka kunskapsutvecklingen . Men det handlar också om att ge alla barn möjligheter att komma så långt som möjligt.Sedan är det kanske den viktigaste punkten. Lärare och rektorer - tillsammans med elever och föräldrar, såklart - är de viktigaste för att eleverna ska nå resultat.Det handlar om de delarna. Det ska vara en skola med kunskap och kreativitet. Man ska satsa tidigt och ge resurser efter behov. Det handlar om lärare och rektorer, som står för en stor del av ledarskapet. Och det man satsar på kompetensutveckling blir bland det viktigaste att fortsätta med.Jag tror nämligen att en viktig del inte handlar om att det ska till nya reformer, utan man behöver titta på hur det ser ut nu med de behov som finns. Hur ska vi göra för att nå än längre? Styrdokumenten är på plats. Den nya lärarutbildningen är på plats. Karriärutvecklingsreformen är på plats.Det har lite raljant påtalats tidigare att det skulle vara någon form av rörighet i det hela. Det finns vissa inkörningsproblem, men alla reformerna är rätt att göra, inte minst karriärutvecklingsreformen, som nämndes ganska ingående vid det PISA-seminarium som utbildningsutskottet anordnade i februari.När det gällde frågor från både oppositionen och majoriteten pekade väldigt tydligt på lärarnas profession, på en karriärutvecklingsreform och på att våga mäta lärares och utbildningens kvalitet. Det var klargörande och positivt, tycker jag, av Socialdemokraternas representant i debatten, , att faktiskt lyfta upp detta. Jag tolkar det som att man faktiskt är beredd på att också utvärdera undervisningens kvalitet. Det välkomnar jag verkligen.Nu blir kanske en del av kollegerna i utbildningsutskottet trötta på mig. Jag berättar ofta om min skolresa. Ni gör alla många studiebesök ute i verkligheten. Men det är väl något som ger både kraft och energi till att fortsätta arbeta för att utveckla den svenska skolan. Att man besöker framgångsrika skolor behöver inte betyda att man alltid besöker bullerbyidyller. Det finns utmaningar på alla skolor, men man väljer olika vägar för att möta dem.För bara ett par veckor sedan hade jag förmånen att vara i Fredsbergs Friskola, en liten skola utanför . De har en oerhört viktig verksamhet som är populär. De har haft ett vikande elevunderlag, men vänder det. Man ser att det också finns en strömning ut från tätorten när det gäller att gå i en friskola på landsbygden. Man satsar mycket på de kreativa delarna men också på kunskapsdelarna.Ett annat mycket spännande besök var på i , där man jobbar med samverkan mellan skola, arbetsliv och näringsliv.Det var något som slog mig efter de här två besöken. När man sitter och förbereder sig inför debatten kan man hitta disputerade forskare som har skrivit olika former av rapporter. Jag kom över en rapport av som handlar om arbetsglädje. Och det var nog det som blev oerhört tydligt både på och på i . Det var en arbetsglädje och en stolthet över det som lärare och elever gör tillsammans . Det betyder inte att det är fritt från problem eller utmaningar, men det bidrar till ett lärande som jag skulle önska, hett och innerligt, att alla skolor kunde visa på och bidra med.Det handlar om emotionell närvaro. Ja, pekar på att lärare som är duktiga på sitt ämne och har en passionerad förmåga och ett intresse av att förmedla det och se barns lärande växa blir en viktig del. Hur ska vi då bete oss politiskt för att nå dit?Jo, det handlar om att bland annat satsa på kompetensutveckling och även det som syns så tydligt i debatten, nämligen att låta lärare vara lärare. Alliansregeringen minskar den administrativa delen för lärare. Vi satsar på kompetensutveckling och på förtydligande av styrdokumenten. Det är sådant som är viktigt för att det ska bli - vad ska jag säga? - inte lättare, det menar jag inte, men större möjligheter för lärare att känna att de utnyttjat sin profession så att eleverna kan komma längre på sin kunskapsresa.Ursäkta, Socialdemokraterna, men hela er första reservation, som ni om jag minns rätt yrkade bifall till, innebär att slå in öppna dörrar. Jag funderar över om Socialdemokraterna är desperata och verkligen vill göra upp med allianspartierna eftersom det finns så få punkter där oppositionen har skrivit sig samman.Jag har också förvånats över att man så ofta i debatten lyfter fram att det finns en minoritetsregering i riksdag. Det är väl så att det ofta har varit en minoritetsregering som just Socialdemokraterna har lett. Man har inte alltid fått igenom hela sin politik, men man gör det tillsammans med andra till viss del. Alliansregeringen har arbetat stenhårt för att få igenom mycket av det vi tror på och som jag vet att Socialdemokraterna har velat vara med på. I debatten säger man att man är med på mycket men att man inte gillar vissa saker, och därför säger man nej till helheten. Men vi kan se att man lägger sig nära.Det är också positivt att Socialdemokraterna säger sig vara villiga att vara med och utvärdera utbildningens kvalitet.Jag tror inte att det är så stor idé att recensera så mycket mer av den ej så samlade oppositionen eftersom man inte heller är speciellt intresserad av att ta debatten. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet, herr talman, och avslag på reservationerna. Min förhoppning är att vi även i fortsättningen ska få driva frågan om att stärka kvaliteten i skolan och att stärka fokus på eleven samt att lärarnas möjligheter att få vara lärare ska bli ledstjärnan. Ett motionsbetänkande debatteras så här i slutet av riksdagsåret. Många frågor lyfts fram. De handlar om det mesta, och mina kolleger har verkligen belyst ett antal av frågorna tidigare. De har också påpekat det som jag vill göra, nämligen att vi är fruktansvärt eniga. De frågor vi inte har varit eniga om har vi hanterat tydligt och klart och kompromissat om så att vi kan stå upp för dem.Jag avser i mitt anförande att belysa tre aspekter som är mycket viktiga för oss kristdemokrater. Det är skolans värdegrund, lärarnas roll samt bedömning och betygssättning.Skolans värdegrund är A och O. Men den är inte vilken värdegrund som helst. Allt vilar på en värdegrund. Alltför sällan lyfter vi fram hur viktig en värdegrund är. Av skollagen framgår att skolans värdegrund ska vara den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism. Den kristna traditionen är vår historia oavsett om vissa inte vill det eller andra bejakar det. Det är denna värdegrund som har byggt upp vår demokrati, och det är denna värdegrund som talar om människors lika värde och som lyfter upp individens fostran till att omfatta rättskänsla, tolerans, generositet och ansvarstagande.Om denna värdegrund fick genomsyra vuxnas och barns handlande i skolvardagen skulle många av de problem som vi åter och återigen handskas med lösas. Se på till exempel mobbning, kränkning och respektlöshet. De har alla egentligen sin orsak i att värdegrunden inte upprätthålls eller är en del av det normala livsmönstret i skolan.I dessa examenstider handlar debatten från och till om skolavslutningar. Ska de få förekomma i kyrkan, som de alltid har gjort, eller ska man behöva bryta traditionerna? Dessa debatter tycker jag är beklagliga. Skolan ska inte ha konfessionella inslag som obligatorium, men alla barn ska kunna få del av vårt kulturarv, och alla barn ska via religionskunskapen veta vad den kristna läran handlar om.Det finns alltså två mycket starka pedagogiska argument för att ha kvar kyrkorummet i examenshögtid. Eleverna ska lära sig traditioner, och det svenska kulturarvet har ett värde i sig. Låt oss inte glömma bort det. Precis som i alla andra samhällen och i sociala sammanhang finns ett kulturarv att ta med. Eleverna ska dessutom lära sig om kristendomen, precis som andra religioner, inom ramen för religionskunskapen. Kyrkorummet är definitivt den plats som erbjuder mest kunskap i sina olika uttryck om den kristna läran.Ministrarna har satt ned foten, och snart kommer ett regeringsförslag för att ta ställning till. Jag utgår från att det inte finns ett enda parti som går emot att våra barn ska få kännedom om den värdegrunds rötter varpå skolan vilar.Jag kan inte i det här sammanhanget låta bli att tala om , docent i pedagogik vid . Hon skrev en doktorsavhandling om värderingar av människor från andra länder. Då hade vi inte lika många vänner från andra länder i , men det var en aktuell fråga redan för 30 år sedan.De som var mest toleranta var de barn som hade gått i söndagsskola.