bet · H101MJU8 · 2014-01-24 00:00:00 — satsar på en demonstration av fullskalig biogasproduktion baserad på bl.a. alger och tång som kommer att samlas upp från kommunens stränder och produktionsvåtmarker. Projektet kommer även att starta en testanläggning för rening av avloppsvatten genom odling av mikroalger. Mikroalgerna ska också kunna användas som material i biogasanläggningen, och i och med denna anläggning kommer att ligga i framkant vad gäller utvecklingen av avloppsreningsverken på ett miljömässigt hållbart sätt. har antagit mål för en omställning av energisystemet från fossilberoende till ett ökat utnyttjande av förnybara och lokala energikällor. Biogasen är för , som är ett av pilotlänen för denna utveckling, en av vägarna framåt för lägre koldioxidutsläpp från energianvändning och transporter i regionen. En viktig del i Bucefalos är att marknadsföra satsningar på att använda överflödiga akvatiska resurser till hållbart nyttjande och biogasproduktion. Projektet påbörjades och ska avslutas . När det gäller problemen med övergödning i har HaV på uppdrag av regeringen undersökt orsakerna till miljöproblemen i . överlämnade myndigheten slutrapporten till regeringen. Man konstaterar här att de fördjupade analyserna, som genomförts av HaV och av i , inte har kunnat bekräfta de observerade problemen i . Ingen enstaka faktor eller enskild källa har kunnat pekas ut som bakomliggande orsak. HaV föreslår en satsning på för fortsatt utredning av miljösituationen i . Man föreslår också ett pilotprojekt för – en ny typ av åtgärd inom miljöövervakning, ett s.k. undersökande övervakningsprogram, som inte tidigare använts. HaV föreslår också att regeringen förstärker de miljöövervakningsprogram som pågår i området och drivs av länsstyrelserna i och . uppger att beredning på området pågår. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ514 (KD) lämnas utan vidare åtgärd. Fråga har ställts till miljöminister om regeringen avser att vidta några åtgärder för att förhindra och förebygga igenväxningen av stränder (ip. 2012/13:464). I svaret framhöll miljöministern att det primära ansvaret för detta ligger på länsstyrelserna. Länsstyrelserna har tillsammans med vattenmyndigheterna det regionala ansvaret för miljövård och vattenförvaltning. I arbetet med att revidera åtgärdsprogrammet enligt EU:s ramdirektiv för vatten kommer det efter samråd med kommunerna att tas fram planer för hur det ska hanteras. Vad gäller en samordnad förvaltning av påpekade miljöministern nackdelarna med att ha en enda stark myndighet och att det framför allt är samverkan mellan de olika enheterna HaV, och kommunerna, som lägger grunden för goda resultat. Dessa enheter samverkar inom . Gällande vattenmiljön i påpekade miljöministern att regeringen arbetar aktivt för att bevara och främja hävden av betesmarker och slåtterängar som finns i odlingslandskapet. Ersättningar till skötsel av betesmarker och slåtterängar är en viktig del i det svenska Landsbygdsprogrammet. EU:s ramdirektiv för vatten ställer krav på att alla vattenförekomster inklusive ska nå god ekologisk och kemisk status till 2015. Vattenmyndigheterna arbetar med att ta fram reviderade åtgärdsprogram till 2015. I detta arbete analyseras om ytterligare åtgärder behövs för att nå god vattenkvalitet i . Regleringen av och klimatanpassningen av är en stor och viktig fråga för samhällsnyttan. Den har hanterats i flera utredningar, bl.a. i Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) och i ett delbetänkande (SOU 2006:94) som särskilt hanterar bl.a. . Effekterna på flora och fauna inklusive strandvegetation som resultat av ändrad tappning följs upp av och länsstyrelserna genom en utökning av den nationella miljöövervakningen. Regeringen beslutade att utse fler områden runt till Natura 2000-nätverket på grund av deras höga naturvärden. När det gäller skötseln av skyddade områden, däribland Natura 2000-områden, ligger ansvaret på länsstyrelserna att utvärdera och genomföra de skötselåtgärder som behövs för att bevarandevärdena ska säkras och fortsätta att ha en gynnsam bevarandestatus. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ219 (S) lämnas utan vidare åtgärd. påpekar i en rapport , Åtgärder mot främmande invasiva vattenväxter i sötvatten (rapport 6373), att åtgärder har gjorts mot sjögull med begränsad framgång, bl.a. beroende på att det saknas riktlinjer och generella råd om effektiva åtgärder. För invasiva främmande vattenväxter såsom sjögull innebär detta bl.a. en ökad risk för spridning inom vattensystemet, vilket leder till behov av mer omfattande åtgärder och därmed högre kostnader. konstaterar att det fortsatta framtida arbetet med främmande invasiva vattenväxter kan förbättras genom insatser på en rad olika områden. En ökad medvetenhet om konsekvenserna av främmande vattenväxter kan bidra till att minska problemets omfattning, då spridningen av exempelvis sjögull framför allt sker genom avsiktlig utsättning. Möjligheten att dra slutsatser om vilka metoder som lämpar sig bäst under olika förhållanden kan förbättras genom noggrann uppföljning av de åtgärder som genomförs. Genom att fastställa vem som bär ansvaret för att åtgärda invasiva främmande arter effektiviseras arbetet, och motåtgärder kan sättas in i ett tidigt skede. Slutligen bedöms genomförandet av metodstudier, med målsättningen att sammanställa mer detaljerade åtgärdsmanualer, kunna effektivisera det framtida arbetet betydligt. Regeringen påpekar i budgetpropositionen att man avser att intensifiera arbetet för att stoppa förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänster senast till 2020 samt i möjligaste mån återställa dem. Regeringen har för avsikt att lägga fast den politiska inriktningen för detta arbete i en särskild proposition. För detta ändamål satsar man 2014, 2015 och . Man konstaterar att aspekter som artskydd och bekämpning av invasiva främmande arter bör integreras i propositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 s. 7). Utskottet konstaterar också att har presenterat ett förslag till förordning om invasiva främmande arter som innebär att en förteckning över sådana arter som är av betydelse för hela EU och som uppfyller vissa kriterier ska antas av kommissionen genom genomförandeakter. De arter som anges i förteckningen får sedan inte avsiktligt föras in i EU, släppas ut, användas eller tillåtas reproducera sig där. Medlemsstaterna får vidta nödåtgärder mot invasiva främmande arter även om de inte ingår i förteckningen. Förordningen innehåller även regler om invasiva främmande arter av betydelse för enstaka medlemsstater. Medlemsstaterna ska enligt förslaget förbjuda all avsiktlig utsättning i miljön av sådana arter och informera kommissionen om vilka arter som anses vara av betydelse för dem. Medlemsstaterna ska även göra en analys av spridningsvägarna för invasiva främmande arter och månader efter förordningens ikraftträdande identifiera de spridningsvägar som kräver åtgärder. Senast efter förordningens ikraftträdandet ska varje medlemsstat upprätta och genomföra en handlingsplan med åtgärder. månader efter ikraftträdandet ska medlemsstaterna även ha inrättat ett offentligt övervakningssystem för att samla in och registrera uppgifter om förekomsten av invasiva främmande arter. Om en medlemsstat upptäcker en invasiv främmande art av betydelse för hela EU ska utrotningsåtgärder vidtas. Finansieringen åligger medlemsstaterna. Regeringen ställer sig positiv till ett ökat samarbete på EU-nivå när det gäller invasiva främmande arter. Förslaget måste dock analyseras närmare vad gäller kostnadseffektiviteten och den administrativa bördan, men regeringen anser att det är viktigt att förhandlingarna inte drar ut utan att ett system inom EU kommer till stånd (faktapromemoria 2013/14:FPM7 Förordning om invasiva främmande arter). Med det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ415 (M) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Havsmiljön i , punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ255 av m.fl. (S) och 2013/14:MJ286 av m.fl. (S) samt 2012/13:T411 av (FP) yrkande 1, 2012/13:MJ227 av (S) och 2013/14:MJ244 av (S). Enligt en studie från och miljövetenskap vid kommer temperaturen att vara högre och salthalten lägre i än tidigare. Temperaturökningen kommer att leda till att syrehalten i vattnet minskar, vilket gör effekterna av övergödningen än mer påtagliga. Ett tydligt tecken på övergödning är de återkommande algblomningarna i , vilket i sin tur visar på vikten av att få ett kraftfullt stopp på jordbrukets näringsläckage. En ren och levande havsmiljö är ett betydelsefullt mål i sig, men tillståndet i påverkar även flera viktiga näringsverksamheter, exempelvis turist- och fiskerinäringen. Om vi vill ha en levande kust och skärgård och en lönsam fiskerinäring måste miljöarbetet i intensifieras. är en unik miljö som det är vårt ansvar att bevara för kommande generationer. Samarbete är nyckeln till framgång i miljöarbetet. Vi måste agera tillsammans med våra grannländer runt för att klara miljömålen, och kontakterna och dialogen med EU och grannländerna måste kontinuerligt utökas och förstärkas. Det går att motverka effekterna av de globala klimatförändringarna på miljön i , men åtgärderna måste sättas in snabbt och vara långsiktiga. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen prioritera en fortsatt utveckling av miljöarbetet i . Detta bör ges regeringen till känna. Helcom, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. har ett åtagande i Helsingforskonventionen (Helcom) om minskningar av utsläpp av kväve och fosfor i . ska minska sina utsläpp av kväve med och utsläppen av fosfor med till 2021. Regeringen har i en skrivelse redovisat vilka åtgärder som regeringen vidtagit. Åtgärderna ska enligt överenskommelsen vara i bruk , men de åtgärder regeringen genomför ger inte tillräckliga effekter. En tydligare måluppföljning av Helcomåtagandena borde ge bättre signaler om vilka åtgärder som behövs. Vi menar att det nu krävs en sammanhållen och mer ambitiös politik för att klara de stora miljöproblemen i våra hav. Vi efterlyser större handlingskraft och fler initiativ från regeringens sida, inklusive användning av relevanta EU-bidrag för att miljömålet Ingen övergödning som beslutats av ska kunna uppfyllas. Troligen behövs ytterligare åtgärder. Vi menar att regeringen ska återkomma till med uppgifter om måluppfyllelsen för Helcomåtagandet och en plan med nya åtgärder för att nå målet. Detta bör ges regeringen till känna. Helcom, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 20 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 28. Övergödning är ett stort problem för havsmiljön, och värst drabbat är som är ett av världens känsligaste hav. Utsläppen av de övergödande ämnena kväve och fosfor måste därför minskas kraftigt för att stoppa algblomning, syrebrist och bottendöd. Stora källor till utsläpp är gödsel från jordbruket, avloppsvatten och kväveföreningar från trafiken. I ligger utsläppen av kväve och fosfor fortfarande långt över de nivåer som vi inom Östersjösamarbetet åtagit oss. Världsnaturfonden (WWF) presenterade en granskning av Helcomländernas arbete med Baltic Sea Action Plan (BSAP). De konstaterar att alla länder ligger efter i arbetet med att uppfylla målen, inklusive . och framhålls som länder som kommit längre än vad gäller genomförandet av åtagandena i BSAP. Nya snabba åtgärder är nödvändiga för att vi ska kunna uppfylla våra mål. bör inom Helcom verka för nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor. Regeringen ska skyndsamt återkomma med förslag på åtgärder för uppfyllandet av nationella åtaganden i BSAP. Detta bör ges regeringen till känna. Läkemedelsrester, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ460 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2012/13:MJ230 av (MP) och 2012/13:MJ355 av (M). Medicinanvändningen ökar stadigt, och det är inte troligt att den fria apoteksetableringen och försäljningen av icke receptbelagda läkemedel i den allmänna handeln kommer att stoppa utvecklingen. Trots detta har inte reningsverkens förmåga att eliminera läkemedel förstärkts i tillräcklig utsträckning. Det saknas kunskap om hur den ökade medicinanvändningen inverkar på medicinhalten i det renade avloppsvattnet. Enligt rapporter finns det drygt 150 olika läkemedelssubstanser i ytvatten och i renat kommunalt avloppsvatten i . Vid sidan av insatserna för att minska överförbrukningen av läkemedel är det angeläget att öka resurserna till forskning kring läkemedelsresters miljöpåverkan. Syftet är att ta reda på vilken effekt läkemedel som kommer ut i naturen via avloppsvatten kan ha på växter, djur och människor. Det behövs också en ökad teknikutveckling för att reducera halterna av läkemedel i avloppsvattnet och en större användning av de förbättrade reningsmetoder som står till buds. Detta bör ges regeringen till känna. Läckande vrak, punkt 4 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ278 av och (båda MP) yrkandena 2–4. Runt om på jorden finns fartygsvrak som läcker eller kommer att läcka olja. Av den information man hittar när man läser om läckande vrak kan man utläsa att det kan röra sig om 8 569 fartygsvrak som beräknas innehålla en riskabel mängd olja. Av dessa vrak sjönk under . De har legat på havets botten , och under dessa år har skroven utsatts för rostangrepp och korrosion. Även andra laster lär finnas i flertalet fartyg som är skadliga för den miljön, såsom krigsmaterial och gödningsmedel. Det finns otroligt många konventioner, lagar och överenskommelser om hav, båtar, fartyg och ansvar. Men trots det har ingen kunnat klara av att lösa ansvarsfrågan för de gamla vraken från krigsåren. Vi utgår från att regeringen har hunnit med att få ett bättre kunskapsunderlag och att de också kunnat bredda insikten om vilka kostnader det kan innebära att eventuellt ingripa med sanering av de vrak som anses riskera att läcka. Vi anser att det behöver tas fram förslag på åtgärder för hur vi fortsätter arbetet med och ökar kunskapen om de läckande vraken. Vi utgår från att man behöver ha en beredskap utifall en katastrof skulle inträffa, där större mängder olja plötsligt läcker ut. Vi föreslår också att man fördjupar kunskapen om vilka andra ämnen som kan finnas lastade i de sjunkna vraken, som behöver riskbedömas, och eventuellt ha beredskap för dessa laster. Detta bör ges regeringen till känna. kuster, punkt 5 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (SD), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 34 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 44. dumpas sopor i världens hav – mycket är plast. Vattenlevande organismer skadas, och våra kuster skräpas ned. Bara i slängs ca sopor direkt i havet. Av dessa spolas ca i land på den svenska . Djur och fiskar trasslar in sig eller äter plastskräpet och hormonstörande eller cancerframkallande ämnen sprids till miljön från plasten. Små mikroskopiska plastpartiklar som uppkommit genom att plasten brutits ned av solljuset och genom slitning och nötning finns i vattnet. De tas upp av organismer och fiskar och sprids i livsmedelskedjan till oss människor. Skattebetalarna i de svenska kommunerna drabbas av stora kostnader för att städa kuststräckorna på grund av ett internationellt problem. Mottagningsanordningar i hamnarna där t.ex. fiskefartyg gratis kan lämna in plastavfall som de får i näten för att förhindra att plasten dumpas i havet igen är viktiga. Regeringen måste ta ett helhetsansvar och lyfta den här frågan och driva den i internationella konventioner. Målet måste vara att stoppa dumpningen av plast både från fartyg och från land. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s vattendirektiv och miljökvalitetsnormer, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4. Miljökvalitetsnormerna är bindande och sanktionerade av EU. åtgärdsprogram för att klara normerna är däremot varken bindande eller sanktionerade på nationell nivå. Därför finns förutsättningar för en kulturkrock i och risk för ett misslyckande vid genomförandet av vattendirektivet. Det kommer också oroande signaler från olika håll om att åtgärderna inom åtgärdsprogrammen inte kommer att räcka för att nå målen. Sammantaget tyder detta på att vi inte kommer att kunna leva upp till målen i ramdirektivet för vatten. kan komma att inleda ett överträdelseärende mot , såsom nu pågår med luftdirektivet. Vi anser att den nuvarande situationen inte är hållbar. Regeringen bör komma med konkreta förslag till starkare styrmedel för att vi ska kunna klara EU:s bindande miljömål. Ett första steg är att ta bort möjligheten i 2 kap. 2 § att ge tillstånd eller dispens till en aktivitet som bidrar till att en miljökvalitetsnorm inte därför att tillskottet är obetydligt. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till upphävande av undantagsregeln som bl.a. medger tillstånd till förorenande verksamheter som bidrar till att miljökvalitetsnormerna inte uppnås. Det bör inom ramen för åtgärdsprogrammen kunna ställas större krav på verksamheter som kan bidra till att en miljökvalitetsnorm inte hålls. Regeringen bör se över miljöprövningsförordningen i syfte att anpassa den till vad som behövs för att klara miljökvalitetsnormerna. Om inte åtgärdsprogram får innehålla striktare krav på när tillstånd behövs kan kraven behöva skärpas. Ett starkare instrument kan vara att ändra i så att åtgärdsprogram ges rättsverkan gentemot enskilda, och myndigheter ges befogenheter att meddela bindande föreskrifter. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till verkningsfulla instrument för att klara miljökvalitetsnormerna som rättsverkan gentemot enskilda och möjligheterna till omprövning av villkor. Detta bör ges regeringen till känna. Ekonomiska styrmedel och övergödning, punkt 9 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ483 av m.fl. (MP). Vi anser att ekonomiska styrmedel är nödvändiga, om än inte tillräckliga, för att minska jordbrukets utsläpp av kväve och fosfor och klara våra miljömål. En skatt på konstgödsel är ett ekonomiskt styrmedel som kan utformas på olika sätt. Det finns också andra typer av ekonomiska styrmedel som skulle kunna inriktas på att minska utsläppen från jordbruk och andra sektorer. Allianspartierna har hänvisat till förslag om handel med utsläppsrätter för kväve och fosfor. har det inte hänt något i praktiken, utöver ett antal utredningsuppdrag. Man skulle också kunna tänka sig en övergödningsavgift på jordbruk som inte ingår i ett lokalt kretslopp. Det skulle man kunna göra genom att t.ex. kombinera växtodling och djurhållning på samma gård (vilket också ger andra fördelar, särskilt inom den ekologiska produktionen). Man skulle också kunna sluta avtal med jordbruk i närheten om leverans av foder och återföring av gödsel. Vi vill att regeringen återkommer med förslag om ett system för ekonomiska styrmedel som omfattar åtminstone den största enskilda utsläppskällan för övergödningsämnen, jordbruket, som ska träda i kraft . Detta bör ges regeringen till känna. Näringsbalanser på gårdsnivå, punkt 10 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP) yrkande 6. Vi menar att det behövs fler förslag för att minska näringsläckaget från jordbruket, den största kvävekällan. Vi har kommit med en rad förslag om detta i olika sammanhang. Därtill vill vi lägga krav på obligatoriska växtnäringsbalanser på gårdsnivå. måste den som söker miljöersättningar för miljöskyddsåtgärder upprätta en växtnäringsbalans över gården. Många använder sig av LRF:s Miljöhusesyn, som dessutom är ett baskrav i kvalitetssäkringssystem såsom IP, och Krav. Vi ser positivt på att många bönder redan frivilligt tagit på sig detta, men menar att det blir en rättvisare konkurrens om alla bönder förväntas göra det och inte bara de särskilt miljöintresserade. Detta bör ges regeringen till känna. Internationellt samarbete kring kväve, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP) yrkande 5. presenterade tidskriften uppmärksammad forskning om de ekologiska ramarna för mänsklig aktivitet. En forskargrupp med i spetsen kartlade nio globala biologiska, geologiska och fysiska processer. Av dessa är störningen av kvävecykeln den minst uppmärksammade, såväl i som internationellt. presenterade dock FN:s miljöprogram . Där konstateras det att kväveföreningarna kan ställa till problem i miljön när koncentrationerna blir för höga. I form av kväveoxider och ammoniak bidrar t.ex. kväve till försurning av mark och vatten. Kväve är en av två stora källor till övergödning. Lustgas har en stark klimateffekt. I andra föreningar kan kväve bidra till miljöproblem från döda havsbottnar till uttunning av ozonlagret. Vi måste därmed effektivisera användningen av det reaktiva kvävet i alla led i samhället. Särskild uppmärksamhet riktas mot jordbruket, eftersom den överväldigande majoriteten av kväveomvandlingen sker inom jordbruket. Uneprapporten konstaterar att det behövs ett starkare internationellt samarbete kring kvävefrågan. För de andra frågorna där de planetära gränsvärdena bedöms överskridas, såsom förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, finns . Insikten om kväveproblematiken behöver öka både bland beslutsfattare och hos allmänheten. Regeringen bör verka för ett ökat internationellt samarbete kring kväve, antingen genom befintliga institutioner eller genom ett särskilt kväveorienterat organ. Detta bör ges regeringen till känna. Toalettavfall från fartyg, punkt 13 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 36 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 46. Vi måste sluta att använda havet som en avfallsplats. Ett förbud mot att släppa ut orenat latrin- och toalettavfall från fritidsbåtar har införts. Förbudet planeras träda i kraft i särskilt känsliga områden som , , , samt sjöar och inre vattendrag. ska förbudet vara infört även i resten av landet (i och ). Men passagerarfärjorna i , och tillåts fortfarande släppa ut sitt avloppsvatten. Vi menar att förbudet bör utökas till att gälla även passagerarfartyg.