bet · H101FöU7 · 2014-01-21 00:00:00 — Förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut som ska avse perioden . Rapporten i en globaliserad värld lämnades , och Försvarsberedningen skriver där att den s.k. Stoltenbergrapporten har bidragit till att vitalisera det nordiska samarbetet. Flera av förslagen har genomförts eller hanteras vidare inom ramen för befintliga strukturer. Den nordiska solidaritetsdeklarationen, som antogs 2011, är enligt beredningen ett uttryck för de nordiska ländernas vilja att utifrån gemensamma intressen och geografisk närhet samarbeta i solidarisk anda för att möta utrikes- och säkerhetspolitiska utmaningar. Vidare påpekas att ett intensifierat nordiskt samarbete ska genomföras helt i linje med respektive lands säkerhets- och försvarspolitik och som komplement till existerande europeiska och euroatlantiska samarbeten. Försvarsberedningen anser att det nordiska samarbetet ger en ökad militär förmåga och en ökad stabilitet och säkerhet i regionen. Försvarsberedningen föreslår att det nordiska försvarssamarbetet fördjupas genom bl.a. fortsatt koordinering av utbildnings- och övningsverksamheten; att det befintliga nordiska flygövningssamarbetet utvecklas, vilket också kan omfatta gemensam incidentberedskap; att information mellan de nordiska länderna utbyts i fråga om nationell försvarsplanering i syfte att skapa en bättre grund för det fortsatta samarbetet; att utifrån det nordiska samarbetet se över regelverket för övningsdeltagande till att också omfatta verksamhet som inte enbart bygger på fredsfrämjande scenarier. fattade beslut om en modernare reglering av statsluftfarten (prop. 2012/13:165, bet. 2013/14:FöU3, rskr. 2013/14:22). Utskottet välkomnade förslaget om att lagregleringen av statsluftfarten skulle få formen av en ramlag i vilken regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att utforma närmare bestämmelser. Utskottet delade regeringens syn på att en författningsreglering ska vara tydlig, lätt att förstå och enkel att tillämpa, och utskottet konstaterade bl.a. att den nuvarande regleringen i många avseenden är föråldrad. I betänkandet behandlades vissa frågor kring tillträdesförordningen (1992:118), och utskottet erinrade om att grundprincipen är att främmande militära luftfartyg inte får vistas i svenskt luftrum. Ytterligare arbete med att förenkla arbetet med tillträdesfrågor till svenskt territorium är under beredning i (Försvarsdepartementet, Fö2013/724/MFI). I budgetpropositionen redovisar regeringen att samarbetet inom sjöövervakning med övriga kustländer i har utvecklats genom fördjupning av projekten (SUCFIS) och Sea Surveillance Co-operation Baltic Sea (SUCBAS). Vidare redovisade regeringen för det gränsöverskridande samarbetet mellan flygstridskrafterna i norra delen av (Cross Border Training North). Genom detta samarbete har de svenska flygstridskrafterna regelbundet kunnat öva på en mer kvalificerad nivå än vad som annars hade varit fallet. har vidare avtal tecknats med när det gäller motsvarande verksamhet i södra delar (Cross Border Training South). Utöver det nordiska samarbete som redovisats ovan samverkar Försvarsmakten i en nordisk kontext inom taktiskt transportflyg, Closer Nordic Cooperation on , , och i samordning av olika typer av transporter på land, till sjöss och i luften genom det s.k. , . Dessutom ingår tillsammans med och i projektet som är ett sjöövervakningssamarbete med syfte att skapa ett gemensamt sjöinformationsläge inom EU:s intresseområde. ingår 18 medlemsstater i MARSUR och de arbetar efter fastställda gemensamma krav (CONOPS/SOP) där varje medlemsstat har möjlighet att mata in och utbyta data, information och kunskap i syfte att säkra Europas sjögränser i ett militärt och civilt hänseende. Ett av förslagen i Stoltenbergrapporten rörde och deltagande i luftrumsövervakningen av . I samband med det nordiska utrikesministermötet i förklarade sig och vara beredda att delta i luftrumsövervakningen av 2014. Det svenska deltagandet omfattar övning och träning i samband med luftrumsövervakning . Det sammansatta försvars- och utrikesutskottet har konstaterat att godkände och deltagande i övnings- och träningsaktiviteter över i samband med den norska rotationsperioden inom ramen för Natos luftrumsövervakning (bet. 2012/13:UFöU3). Det sammansatta utskottet såg positivt på det svenska deltagandet och menade att det är ett konkret exempel på fördjupat nordiskt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete och är ett uttryck för den solidaritet som finns mellan de nordiska länderna. I sammanhanget konstaterade dessutom utskottet att luftpatrullering enbart är aktuellt för medlemmar av Nato. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco) är omfattande och att en inventering vid Försvarsmaktens förband, skolor och centrum som genomförts visat att mer än 130 nordiska samarbetsaktiviteter pågår, t.ex. kring transportkapacitet, sjukvård och utbildning. Utskottet konstaterar att regeringen vill fortsätta utveckla samarbetet inom ramen för Nordefco i enlighet med redovisning i budgetpropostionen , vilken har behandlats av . Där redovisades även att och deltar i övnings- och träningsverksamhet i samband med luftrumsövervakning av . Något som utskottet välkomnar. Regeringens bedömning var att det nordiska försvarssamarbetet ökar interoperabiliteten mellan de nordiska länderna och därigenom stärker ländernas förmåga att verka tillsammans, såväl nationellt som internationellt. Utskottet kan konstatera att det nordiska samarbetet både är omfattande och dynamiskt och att regeringen kontinuerligt verkar för att utveckla det ytterligare. Utskottet har likaså upprepade gånger betonat vikten av detta. Utskottet ser positivt på att de fem nordiska försvarsministrarna till exempel signerade ett avtal om ökat samarbete gällande transportflyg vid det nordiska försvarsministermötet i , . Vad avser ett fortsatt utvecklat och fördjupat nordiskt samarbete, utöver det som redovisats ovan, har Försvarsberedningen framhållit betydelsen av detta i sin rapport. Försvarsberedningen konstaterar att som ett led i att klargöra vilka prioriteringar som bör göras gällande i det nordiska samarbetet även bör utvärdera hur försvarspolitiska samarbete i , inom EU, med Nato och andra berörda forum kan utvecklas. Detta bör analyseras och utvecklas i särskild ordning, vilket försvarsministern nu också har fattat beslut om att göra. Försvarsberedningens förslag om gemensam incidentberedskap och utbyte av information kring försvarsplanering inom välkomnas av utskottet, och utskottet ser det som viktiga steg i utbyggnaden av det nordiska samarbetet. Utskottet bedömer att de nordiska länderna har starka gemensamma intressen och kan konstatera att Försvarsberedningen har haft och har en viktig roll i att belysa detta. För att underlätta och avbyråkratisera samverkansprojekt på nordisk basis inom försvars- och säkerhetsområdet bör även en översyn av lagar och regler göras som sedan kan skapa än bättre förutsättningar för de fortsatta strävandena att fördjupa det nordiska samarbetet. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av fördjupat samarbete i . Utskottet avser inte att föregripa Försvarsberedningens arbete inom området och anser därför att inte ska vidta någon åtgärd. Utskottet tillstyrker mot bakgrund av detta inte motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om och . Utskottet betonar vikten av en helhetssyn och en bred politisk samsyn. Utskottet vill inte föregripa Försvarsberedningens arbete och dess försvarspolitiska rapport med inriktning för helheten i det militära försvaret. Jämför reservationerna 5 (S) och 6 (MP). I motion 2011/12:Fö228 framhåller m.fl. (S) utmaningarna i (yrkande 2). Motionärerna menar att det successivt ökande antalet energitransporter med olja och gas på som ett hav som binder samman , , , , , , , och ställer allt större krav på dessa länder. I detta förenas miljö- och säkerhetspolitiken till en helhet som kräver samarbete. Eftersom katastrofer kan påverka det säkerhetspolitiska läget är det enligt motionärerna av största vikt att alla nationer runt finns med och deltar i systemet för sjölägesinformation, miljöskydd och katastrofberedskap i första hand via civila övervaknings- och samverkansorgan. Motionärerna framhåller att tyvärr saknas i nuvarande organisation och menar att den aktivt bör driva på för att ska delta i detta samarbete. Motionärerna menar att den ökande ryska militära övningsverksamheten i också bör noteras och att energiflödena i självfallet också har bäring på strategiska situation (yrkande 3). En sammantagen bedömning i motionen är att bör ta initiativ till ett mer fördjupat samarbete mellan samtliga Östersjöstater. Svensk marin närvaro i , basering av flygvapnets jakt- och spaningsberedskap och breddade uppgifter för Hemvärnet är några exempel på åtgärder som enligt motionärerna naturligen bör ingå i Försvarsmaktens åtaganden i förhållande till . Även i motionen 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) framhålls roll i det framtida försvaret av (yrkande 12). I motion 2011/12:Fö229 understryker (S) strategiska läge i för att utveckla samarbete och utbyte i . Motionären pekar på att det i bor ca 100 miljoner invånare, vilket gör regionen till en av de mest expansiva i . är ett av världens mest trafikerade havsområden enligt motionären, som konstaterar att det vid varje givet tillfälle finns ca 2000 fartyg i och att antalet ökar. ligger som en refug i . Fartygstrafiken ökar kraftigt tillsammans med trafiken i luftrummet såväl över som i . Det genomförs också 100 000 flygningar i området . Därmed är en strategiskt viktig plats i och , varför dess läge i kan utgöra en samlad säkerhetspolitisk arena grundad på en god samverkanstradition. Det innebär enligt motionären att man på bör kunna skapa möjligheter för att utveckla nya former för samverkan och för att effektivisera samnyttjandet av resurser mellan länder, myndigheter och organisationer i . I motionerna 2013/14:Fö246 (yrkande 4), 2012/13:Fö268 (yrkande 4) och 2011/12:Fö240 (yrkande 6) av m.fl. (MP) understryks att tyngdpunkten för vår säkerhet ska ligga i . Gasledningen Nordstream är viktig för , och det finns enligt motionärerna planer på att utöka dess kapacitet med ytterligare gasledningar. är sammantaget av stor strategisk betydelse ur ett säkerhetspolitiskt perspektiv för , som inte sällan kritiserar Natoövningar i området. har gjort ett politiskt ställningstagande om att inte vara passivt utan hjälpa andra EU-stater om en katastrof skulle inträffa, vilket motionärerna menar att vi bör förbereda för i olika avseenden med tyngdpunkten förlagd till . I motionerna 2013/14:Fö246 (yrkande 5), 2012/13:Fö268 (yrkande 5) och 2011/12:Fö240 (yrkande 7) av m.fl. (MP) framhåller motionärerna att bör ta initiativ till att skapa ett Östersjökommando i EU-regi med uppgift att leda de säkerhetshöjande insatserna för sjöfarten i och . I den senare motionen (yrkande 8) anförs dessutom att bör överväga att upprätta en tilläggszon inom vår ekonomiska zon för att underlätta övervakningen av fartyg. I motion 2013/14:U251 anför m.fl. (FP) att en övervakningscentral för sjöfart bör förläggas till . Det krävs enligt motionären internationella åtaganden för att rädda och även internationell samverkan för att bemästra många allvarliga miljömässiga hot. Ett av de hot som beskrivs i motionen är den ökade andelen oljetransporter. Antalet oljetransporter i har ökat , och därmed ökar också risken för en omfattande oljeolycka. I motionen framhålls att det 2000 transporterades olja i via Stora Bält. hade mängden mer än fördubblats, och trafikerar totalt ca 2 000 fartyg . Motionären kräver därför en förbättrad sjösäkerhet, vilket kan uppnås genom ett utbyggt identifikationssystem för samtliga transporter. Det krävs enligt motionären en tydlig styrning av farleder och rutter på samt en effektivisering av oljebekämpningen i och flygövervakningen av (yrkande 3). I budgetpropositionen framhåller regeringen att en viktig del av arbetet för säkerhet bedrivs till sjöss längs våra kuster. Handeln runt och dess vikt som transportled ökar, vilket i grunden är positivt men också medför risker. Regeringen betonar vikten av att med nationella resurser kunna bekämpa större oljeutsläpp till sjöss samt ha förmåga till nödbogsering, nödläktring och brandbekämpning till sjöss. Regeringen understryker vidare vikten av maritim samverkan och menar att länderna runt har gemensamma ekonomiska och miljömässiga intressen, vilket är grunden för flera betydelsefulla regionala samarbetsforum som samlar samtliga Östersjöstater. Arbetet bör enligt regeringen utvecklas ytterligare. Förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut som ska avse perioden . Försvarsberedningen har följt den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och har att lämna förslag om viktigare försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Beredningen konstaterar i sin första rapport att och präglas av stabilitet, dialog och samarbete samt att och strategiska betydelse ökar i takt med en stegrad ekonomisk aktivitet. Bedömningen är att och vårt närområde står inför en rad utmaningar inom flera områden, vilka måste mötas genom bi- och multilaterala samarbeten. Beredningen menar att har en möjlighet och ett ansvar att påverka utvecklingen i samt att vi bör fortsätta arbeta för ett starkt samarbete i bl.a. genom . Det är enligt Försvarsberedningen ett svenskt intresse att fördjupa samarbetet med länderna i vår region, däribland med de baltiska staterna och . Försvarsberedningen har i sin beskrivning av svenska värden och intressen i den senaste rapporten exempelvis framhållit att ett stabilt och förutsägbart närområde är ett svenskt intresse samt att vi har behov av att upprätthålla och säkra vår försörjning och handel. Detta eftersom är ett av världens mest globaliserade länder. Försvarsberedningen konstaterar att vårt välstånd och vår säkerhet är nära förknippade med våra grannars, vilket följaktligen också ger området kring en särskild betydelse. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande samarbete när det gäller sjöfartssäkerhet i inom ramen för SUCBAS. I detta samarbete kan såväl civil som militär information delas mellan de åtta deltagande länderna. Motionärerna ger en bild av Försvarsmaktens åtaganden i förhållande till . I detta avseende kan utskottet konstatera att Försvarsmakten enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer ska försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, vilket är något som följer av de mål har beslutat för det militära försvaret. I uppgiften att försvara svenskt territorium bedömer inte utskottet att det finns utrymme för att göra någon åtskillnad mellan olika delar av . Därmed bör motionärernas intentioner i fråga om vara tillgodosedda, och motionsyrkandena behöver därför inte bifallas. Även övriga motionsyrkanden avstyrks eftersom utskottet betonar vikten av en helhetssyn och en bred politisk samsyn och inte vill föregripa Försvarsberedningens arbete med en inriktning för helheten i det militära försvaret efter 2015. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om internationella insatser och stridsgrupper. Det ligger enligt utskottet i intresse och i regeringens strävan att lägga grunden för gemensam säkerhet bl.a. genom att bidra till den globala säkerheten i enlighet med principerna i exempelvis . Jämför reservationerna 7 (MP), 8 (SD) och 9 (V). I motion 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) framhålls att internationella insatser på gott och ont bedöms vara här för att stanna och att motionärerna vill se fler svenska soldater i FN-ledda fredsbevarande operationer. Under FN ska ställa upp på internationella uppdrag för att lindra nöden i världen och bidra till stabilitet. Motionärerna delar regeringens ambition att öka de internationella insatserna, men framhåller att tyvärr har ett historiskt lågt antal soldater ute i FN-tjänst . Motionärerna menar att den svenska FN-politiken är överraskande eftersom behovet av FN-trupper inte har minskat. Tvärtom har behovet ökat mycket kraftigt då omfattade färre än 20 000 soldater. har FN:s fredsbevarande styrkor inte någon månad understigit 70 000 soldater enligt motionärerna. Drygt hälften av dessa är stationerade i , och . Motionärerna vill därför att regeringen ökar ambitionen successivt mot de mål som man kommit överens om, nämligen att 2 000 soldater bör vara ute i internationell tjänst. Regeringen har tackat nej till ett antal erbjudanden från FN med hänvisning till kriget i . Motionärerna menar att prioriteringarna bör förändras framöver när successivt minskar antalet soldater i (yrkande 6). Även i motionerna 2012/13:Fö268 (yrkande 6) och 2011/12:Fö240 (yrkande 9) av m.fl. (MP) framhålls ambitionen att ska ha 2 000 män och kvinnor i internationell tjänst. I motionerna 2013/14:U209 (yrkande 17) och 2012/13:U207 (yrkande 16) framhåller m.fl. (V) att bör lämna samtliga åtaganden i den nordiska stridsgruppen 2015. De menar att den nordiska stridsgruppen 2015 binder oss till militariseringen av EU och på samma sätt som vårt deltagande i den europeiska försvarsbyrån (European defence Agency, ) anser de att vårt deltagande i Partnerskap för fred (PFF) leder till ytterligare harmonisering med Nato. Motionärerna hävdar att som militärt alliansfritt land genom att delta i den nordiska stridsgruppen 2015 frångår kravet på att svenska militära insatser internationellt alltid ska ha FN-mandat. Motionärerna anser dessutom att det har visat sig att deltagandet och ramansvaret blir en mycket kostsam historia. I motionen framhålls i stället att bör lämna PFF-samarbetet. I motion 2013/14:Fö257 av (SD) framhåller motionären att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper och därmed även lämna alla eventuellt pågående förberedelser för att delta i dessa. Han menar att EU fortfarande inte har format någon överstatlighet på försvarsområdet, men att det närmar sig. I motionen bedöms att EU:s stridsgrupper är ett förstadium till uppbyggnad av en egen krigsmakt och att därför inte bör delta. Lika lite som EU bör bli en nation med egen lagstiftning och skatterätt anser motionären att EU bör förses med en egen krigsmakt. Denna utveckling motverkas, enligt hans bedömning, av Nato som är den enda organisation i som kan leda storskaligt krig, och av att få Natoländer vill byta ut Nato mot EU i ett krigs- eller försvarsperspektiv (yrkande 5). Även i motion 2012/13:Fö245 (yrkande 1) yrkar (SD) på att bör avsäga sig deltagandet i ytterligare beredskapsperioder för EU:s stridsgrupper. anförde utskottet att inriktningen är att fortsättningsvis kan bidra till EU:s stridsgrupper som ramansvarig nation om ett sådant bidrag ställs till EU:s förfogande tidigast (bet. 2011/12:FöU1). Utskottet bedömde det som angeläget att EU:s stridsgrupper vid behov även kan ställas till FN:s förfogande om FN skulle begära detta. Utskottet erinrade om att stridsgrupperna inte bara ska kunna genomföra väpnad strid på höga konfliktnivåer, utan även medverka i humanitära insatser, t.ex. i samband med olika typer av katastrofer. Utskottet betonade även vikten av att använda insatsförmågor i ett bredare perspektiv i samband med civila händelser och katastrofer. presenterade en granskning av den nordiska stridsgruppen (RiR 2012:11). Granskningen syftade till att utreda om regeringen tillgodogjort sig erfarenheterna från den nordiska stridsgruppen 2008 i sin styrning av Försvarsmaktens uppbyggnad av den nordiska stridsgruppen 2011 samt i vilken utsträckning myndigheten tillgodogjort sig erfarenheterna för att effektivt kunna producera sammansatta förband som i den nordiska stridsgruppen 2011. När granskningen behandlades av redogjorde utskottet för sitt ställningstagande i frågan (bet. 2012/13:FöU5). Utskottet konstaterade att upprätthållandet av en insatsberedskap med förstärkta bataljonsstridsgrupper har bidragit till att förstärka det nordiska samarbetet. har anmält att man som ramnation kan leda en av EU:s stridsgrupper i beredskap i enlighet med beslut (prop. 2011/12:84, bet. 2011/12:FöU8, rskr. 2011/12:266). Den nordiska stridsgruppen består av bidrag från , , , , , och . Förberedelserna för har inletts, och Försvarsmakten kommer att genomföra förberedelser och övning av stridsgruppen. I betänkandet Nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap (bet. 2012/13:UFöU3) behandlade det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet regeringens skrivelse Nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete (skr. 2012/13:112). Utskottet välkomnade då att det nordiska försvarssamarbetet har formaliserats genom skapandet av en gemensam struktur för samarbetet, Nordic Defence Cooperation (Nordefco), och noterade att genomförde en temasession om försvars- och utrikespolitik i . Utskottet menade att en vidareutveckling av det nordiska försvarssamarbetet stärker de nordiska ländernas möjligheter att tillsammans främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet såväl globalt som i vårt närområde och på vårt eget territorium. Utskottet delade regeringens bedömning att ett närmare samarbete mellan de nordiska försvarsmakterna leder till en mer effektiviserad resursanvändning och bredd i den militära förmågan, vilket förbättrar förmågan till såväl nationella som internationella insatser. I budgetpropositionen redovisar regeringen sin bedömning att samarbetet med Nato inom Partnerskap för fred (PFF) och samverkan inom EU och FN är betydelsefulla för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga. Inom ramen för samarbetet genomför Försvarsmakten bl.a. övningsverksamhet, erfarenhetsutbyte och deltagande i internationella insatser. Samarbetet bedöms ha medfört bl.a. ökad färdighet för Försvarsmaktens personal, förbättrad interoperabilitet och ökad operativ förmåga och har även ökat civila myndigheters förmåga att bidra till internationella och nationella insatser. Försvarsmakten har per sammanlagt 486 anställda (51 kvinnor och 435 män) i internationell militär insats. Kfor som har övergått från förbandsinsats till enskild insats har en avvecklingsstyrka kvar på plats. Det sammansatta Försvars- och utrikesutskottet har behandlat regeringens proposition Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) och framtida deltagande i Natos utbildningsinsats (RSM) i (prop. 2013/14:33), och har även fattat beslut om insatsen (bet. 2013/14:UFöU1, rskr. 2013/14:129). Förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut som ska avse perioden . Rapporten i en globaliserad värld lämnades den , och Försvarsberedningen redovisar där bedömningen att deltagandet i en stridsgrupp gynnar nationell förmågeutveckling och multinationell samverkansförmåga. Beredningen föreslog även att det svenska deltagandet i FN-ledda fredsfrämjande insatser ska öka. Utskottet välkomnar att förberedelserna har inletts för den beredskapsperiod för EU:s stridsgrupper som har fattat beslut om för (prop. 2011/12:84, bet. 2011/12:FöU8, rskr. 2011/12:266). Försvarsmakten kommer att genomföra förberedelser och övning av stridsgruppen. Utskottet delar regeringens bedömning att stridsgrupperna ger den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken tillgång till förband som med kort varsel kan genomföra kvalificerade insatser och att de därmed är ett centralt verktyg för EU i dess roll som en global aktör. Regeringen har verkat för att möjliggöra en mer flexibel syn på hur dessa stridsgrupper kan användas för att främja EU:s globala intressen bl.a. som stöd till FN. Regeringen understryker i budgetpropositionen att man avser fortsätta verka för att stridsgrupperna ska användas som stridsgruppernas kvalificerade militära förmåga bör bevaras, vilket utskottet välkomnar.