bet · H101CU31 · 2014-06-12 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samma förutsättningar ska gälla för att planer ska beslutas av kommunfullmäktige. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nya former för samråd och delaktighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppföljning och återrapportering till . Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) Lydelse enligt beslut (rskr. 2013/14:287) För en- och tvåbostadshus och till dem hörande fristående uthus, garage och andra små byggnader (komplementbyggnader) krävs det, trots 2 §, inte bygglov för att För en- och tvåbostadshus och till dem hörande fristående uthus, garage och andra små byggnader (komplementbyggnader) krävs det, trots 2 § och föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §, inte bygglov för att 1. med en mur eller ett plank anordna en skyddad uteplats inom från bostadshuset, om muren eller planket inte är högre än och inte placeras närmare gränsen än , 2. anordna ett skärmtak över en sådan uteplats som anges i 1 eller över en altan, balkong eller entré, om skärmtaket tillsammans med andra skärmtak som har anordnats på tomten med stöd av undantag från krav på bygglov inte täcker en större area än och inte placeras närmare gränsen än , eller 3. i omedelbar närhet av bostadshuset uppföra eller bygga till en komplementbyggnad som a) tillsammans med andra komplementbyggnader som har uppförts på tomten med stöd av undantag från krav på bygglov enligt denna paragraf eller motsvarande äldre bestämmelser inte får en större byggnadsarea än , b) har en taknockshöjd som inte överstiger , och c) inte placeras närmare gränsen än . En åtgärd som avses i 1–3 får vidtas närmare gränsen än , om de grannar som berörs medger det. Första stycket 3 gäller inte 1. om kommunen enligt 8 § första stycket 2 a har bestämt att åtgärden kräver bygglov, eller 2. för ett sådant bostadshus som utgör ett komplementbostadshus som avses i 4 a §. Utöver det som följer av 2–7 §§ krävs det bygglov i den utsträckning som framgår av 1. föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 7 §, 2. det som kommunen för ett område som utgör en värdefull miljö a) i en detaljplan har bestämt för att vidta en åtgärd som avses i 4 § första stycket 3, 4 a–4 c §§ eller 5 § första stycket, b) i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att underhålla ett byggnadsverk eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, b) i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att underhålla eller ändra ett byggnadsverk eller bebyggelseområde som avses i 8 kap. 13 §, c) i områdesbestämmelser har bestämt för att i området byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial eller vidta någon annan åtgärd som avsevärt påverkar byggnadens yttre utseende, 3. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt för att utanför en sammanhållen bebyggelse vidta åtgärder som avses i 6 § första stycket 1 och 2, 4. det som kommunen i områdesbestämmelser har bestämt i fråga om ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller liknande näring, 5. det som kommunen i en detaljplan eller områdesbestämmelser har bestämt för att anordna eller väsentligt ändra anläggningar för sådana grundvattentäkter som avses i 11 kap. 11 § 1 . Första stycket 4 och 5 gäller endast om det finns särskilda skäl för en bygglovsprövning. ska med ett startbesked godkänna att en åtgärd som avses i 3 § får påbörjas, om 1. åtgärden kan antas komma att uppfylla de krav som gäller enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, 2. ett bevis om att det finns ett färdigställandeskydd som avses i 16 § har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant skydd, 3. ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant besked enligt 3 kap. 4 § lagen (2006:545) om skyddsrum, och 3. ett bevis om besked om skyddsrum har visats upp för nämnden, om det krävs ett sådant besked enligt 3 kap. 4 § lagen (2006:545) om skyddsrum, 4. en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har visats upp för nämnden, om en sådan redovisning krävs enligt 23 § lagen (2006:985) om enenergideklaration för byggnader. 4. en redovisning av alternativa energiförsörjningssystem har visats upp för nämnden, om en sådan redovisning krävs enligt 23 § lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, och 5. de villkor som har uppställts enligt 4 kap. 14 § eller 9 kap. 37 a § är uppfyllda. Vid anmälan som avser åtgärder enligt 9 kap. 4 a §, 4 b § första stycket 1 eller 4 c § ska bedömning enligt första stycket endast omfatta det som anges i första stycket 1. Denna lag träder i kraft i fråga om 4 kap. 2 och 3 a §§ samt 9 kap. 30, 31 och 31 a §§ och i övrigt . Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter, förutom 5 kap. 27 §, ska fortfarande gälla för ärenden om detaljplaner och områdesbestämmelser som har påbörjats före och för mål och ärenden som avser överklagande av beslut om sådana detaljplaner och områdesbestämmelser till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ärenden om detaljplaner och områdesbestämmelser som har påbörjats före och för mål och ärenden som avser överklagande av beslut om sådana detaljplaner och områdesbestämmelser till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. ska vi debattera civilutskottets betänkande 31 som handlar om regeringens förslag för enklare planprocess. I detta ärende ingår bland annat att man vill begränsa detaljplanekravet, att man vill ge kommunstyrelse eller byggnadsnämnd rätt att anta planer utan att gå via beslut i fullmäktige och att planbestämmelser om utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla efter genomförandetidens slut. Det handlar också om bestämmelser om vad som får regleras i ett exploateringsavtal som ska införas, frågor om energikrav med mera.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. Jag yrkar också bifall till utskottets förslag i punkt 4 i de delar som utskottet avstyrker i regeringens förslag.Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom våra övriga yrkanden, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till dem.Herr talman! Vårt samhälle står inför stora miljö- och klimatutmaningar. Stora ansträngningar görs runt om i vårt land för att hitta lösningar som ger människor möjligheter att också andas frisk luft, dricka rent vatten och behålla ett rikt växt- och djurliv. Kommunerna arbetar hårt med att hitta lösningar som begränsar klimatpåverkan för att på det sättet kunna nå de 16 nationella miljömål som har antagit. Det arbetet går inte i den takt som vi hade hoppats, och vi kan konstatera att vi inte har klarat av de tidsramar som är uppsatta i nästan något av dessa miljömål. Därför blir det mycket konstigt när regeringen lägger fram ett förslag om att förbjuda kommunerna att vid markförsäljning ställa energikrav som går längre än regler. Detta förslag innebär att man tar bort kommunernas möjligheter att främja en långsiktig och hållbar utveckling. Det blir också en inskränkning av kommunernas rätt att disponera sin egen mark, vilket också begränsar möjligheten att bygga den typ av bostäder som många efterfrågar. används av den totala energianvändningen till byggnader och bostäder.Medborgarna ser värdet i att kunna bygga klimatsmart. De kan också skilja på produktionskostnader och driftskostnader, vilket regeringen inte tycks kunna.Enligt byggkravsutredningen, som kom 2012, höjer kommunala särkrav på energi, miljö och tillgänglighet byggkostnaden . Den beräkningen har fått stark kritik för att ha allvarliga brister. Bland annat skiljer man inte i utredningen krav på energi från krav på tillgänglighet och andra lokala krav, vilket innebär att man inte kan dra några slutsatser om merkostnader på grund av de lokala energikraven. Dessutom påvisar många experter att driftskostnaderna för de här husen kommer att bli mycket lägre och att detta därför bör ses i ett längre perspektiv.Med enhetliga tekniska egenskapskrav menar regeringen att byggandet blir mer förutsägbart och att bostadsbyggandet kommer att öka. Vi socialdemokrater menar att så som förslaget är lagt blir det precis tvärtom. Det kommer naturligtvis att innebära att utvecklingen mot mer energieffektivt byggande försvåras och försenas. Redan tidigare genomförda projekt som rönt stor framgång både här hemma och internationellt kommer att vara väldigt svåra att genomföra . Jag tänker på , och flera andra exempel. Det här förslaget motverkar en hållbar utveckling och att tappar fart och ännu mer mark på det här området. Det känns helt absurt att vi ska gå emot det som resten av , och delar av den övriga världen arbetar för. Vi har de lägsta kraven i . Och medan EU ställer allt starkare krav på att byggandet ska gå mot nollenergihus lägger regeringen fram förslag om precis det motsatta. Det känns mycket märkligt. De flesta bedömare menar att krav är för lågt satta och kommer att innebära en lägre utvecklingstakt och minskar möjligheten att nå de redan uppsatta energi- och miljömålen.Vi socialdemokrater menar att kraven ska vara höga och tjäna som golv och inte, som regeringen föreslår, ett tak som förhindrar utveckling. I stället för att förbjuda kommunerna att ställa tuffare miljö- och energikrav ska man naturligtvis stimulera dem att i samverkan med byggbranschen skapa förutsättningar för framtidens energi- och kostnadseffektiva bostadsbyggande.De lokala energikraven utformas på olika sätt i olika kommuner. Vi behöver därför hitta sätt att samordna dem. Men vi ska inte, som regeringen gör, ställa så låga krav att vi går bakåt. Det känns mycket märkligt.Herr talman! Regler för hur stadsbyggande ska gå till har funnits . Från början syftade de till att minska risken för brand och olyckor och till att skapa hygieniska, hälsosamma, funktionella, tilltalande och vackra miljöer i våra bostadsområden. tillkommer allt fler utmaningar, bland annat i form av det jag tidigare nämnt, som klimathot och ökande miljöproblem. Också städernas och samhällenas snabba tillväxt och utbredning ställer än högre krav på ett genomtänkt stadsbyggande med en rättssäker och demokratisk planeringsprocess.Regeringen har lagt fram en proposition om ändringar i planprocessen i . Ändringarna innebär bland annat att detaljplanekravet i stort sett slopas, förutom när det gäller miljöfarlig verksamhet och så kallad sevesoverksamhet. Det skulle innebära att kommunerna själva ska besluta om eller när man vill ta fram en detaljplan för en åtgärd. Regeringen ser på ett primitivt sätt detaljplanen som ett problem när den i stället borde ses som en förutsättning för att lösa frågor om markanvändning när olika intressen står mot varandra.I dag är regelverket sådant att alla kommuner först ska göra en översiktsplan som beskriver kommunernas tänkta utveckling. Den är dock inte juridiskt bindande och får inte heller vara det. I stället är det detaljplanen som står för den bindande delen, och den fastställs i en öppen och reglerad process som skapar rättssäkerhet och ger hög kvalitet i bebyggelsen.Regeringens förslag innebär att det kommer att finnas en mängd olika sätt att hantera exempelvis projektering av nya bostadsområden, handel och andra utvecklingsområden.Skälen till att ändra lagstiftningen menar regeringen är att underlätta för bostadsbyggande, men hur jag än vrider och vänder på det kommer jag till slutsatsen att det blir precis tvärtom. Om man bara ändrar reglerna för detaljplan kommer det att innebära att det inte finns något lagstöd för fastighetsägarna att bygga och ingen skyldighet för kommunerna att bygga gator och allmänna ytor. Byggandet blir oförutsägbart och investeringarna osäkra.Vi riskerar att det blir olika tillämpningar i olika kommuner i stor utsträckning. Utan detaljplaner blir byggandet komplicerat och kan överklagas på alla grunder. Som om inte det räcker kommer också planering och byggande att bli rättsosäkra, och praxis blir svår att fastställa. Det kommer åtminstone att ta väldigt långt tid innan man kan fastställa en rättspraxis som kan börja fungera. I andra frågor, bland annat energikrav och kommunala särkrav i energifrågor som jag talade om, har regeringen hävdat att det är viktigt med enhetliga regler när det gäller de tekniska egenskapskraven. Det är viktigt för byggbranschen för att kunna bygga billigare och viktigt för att få processerna att gå snabbare. Enhetlighet är en förutsättning, hävdar regeringen i det avseendet. Men i den här frågan anser man alltså inte att enhetlighet är viktigt. Det riskerar att bli en godtycklighet och kanske till och med risk för korruption. Men den allra största risken, som jag ser det, finns i att styrningen av byggandet av bostäder, av handelsetableringar med mera helt skulle överlåtas till marknaden att besluta om. Det skulle naturligtvis få mycket olyckliga sociala konsekvenser samt miljö- och klimatkonsekvenser som följd.Vi socialdemokrater menar att om man ska ändra reglerna i planprocessen måste man också ändra en mängd följdlagstiftningar för att få det att hänga ihop. Det handlar om jordabalken, , väglagen och ordningslagen. Dessa är bara några av de följdändringar som borde göras om man ska ändra lagstiftningen när det gäller detaljplaner, men de är inte ens utredda.Det finns en massiv kritik från remissinstanserna, och det mesta av den har inte beaktats. Vi socialdemokrater menar att det behövs mer planering, inte mindre, för att möta de utmaningar vi ser framför oss. behöver utvecklas - inte avvecklas!Vi behöver mer översiktliga beslut som ger förutsättningar för snabbare detaljplaneprocesser, en smidigare bygglovshantering och därmed en förbättring för samtliga aktörer på bygg- och bostadsmarknaden. Det finns andra problem som egentligen är väl kända men som regeringen inte på något sätt har tagit i beaktande i förslaget. Det handlar om kunskap och kompetens. Det handlar om de stora pensionsavgångar som vi vet pågår och kommer, vilka inte har mötts upp med utbildning på universitet och högskolor för planering och byggande. Det innebär att det förmodligen är ett av de viktigaste skälen till långa planprocesser. Det medför hög personalomsättning med bristande kontinuitet i ärendebehandling, sämre kvalitet och fler formella fel. Inom byggbranschen finns det många sådana här luckor. Det saknas planingenjörer, byggnadsingenjörer och arkitekter med mera, och det måste vi komma till rätta med.Det säger sig självt att ändringar i lagstiftningen som skapar osäkerhet och komplicerar och försvårar tolkningen av plan- och bygglagstiftningen knappast är vad behöver. behöver ett ökat bostadsbyggande. behöver fler jobb och mer utbildning för att kunna möta nationella och internationella behov. Ska vi kunna klara det behöver människor någonstans att bo. har hälften av alla kommuner någon form av bostadsbrist. Det gynnar inte näringslivet, det gynnar inte samhällsekonomin, det gynnar inte kommunerna och det gynnar inte människors lust och vilja att vara med i samhällsbyggandet, att bidra med sin kunskap och att helt enkelt vara hela människor med ett eget hem och ett arbete att gå till.Jag ser fram emot bostadsministerns anförande där jag hoppas att han kan förklara på vilket sätt dessa förslag som jag talat om bidrar till ökat bostadsbyggande.Jag tackar för detta riksdagsår och önskar alla en fin sommar. Det var skönt att höra komma in på att det behövs reformer och förändringar, inte bara nya utredningar. Jag har lite grann sett fram emot Socialdemokraternas anförande i denna debatt - dels såklart för att höra vilka de regelförenklingar och reformer är som de säger behövs, dels, och kanske viktigare, hur de motiverar att de tänker stoppa bostadspolitiska förslag som är tydliga, som är efterfrågade och som kan bidra till att byggandet ökar.Det finns en hel del att säga om sättet på vilket Socialdemokraterna motiverar sitt avslagsyrkande , men låt mig återkomma till det om en liten stund.Vi har ju den här debatten eftersom alla i grunden är överens om att bostäderna måste bli fler och byggandet i måste öka. De allra flesta är också överens om att om det ska kunna ske behöver vi en bostadsmarknad som fungerar bättre och ett regelverk som gör att det blir enklare, snabbare, kanske billigare och mer effektivt att bygga.Så långt är vi fascinerande nog alltid överens. Det är ju inte bara politiker som resonerar på det sättet och är överens om denna problembild. har en lång rad opinionsbildare, makthavare, tyckare och byggare, ja, alla som är aktiva i den bostadspolitiska debatten, understrukit vikten och behovet av reformer på bostadsområdet.EU-kommissionen brukar peka på bostadsmarknaden när man analyserar utmaningar och gjorde det igen så sent som för någon vecka. med en gammal statsminister, gamla statsråd och toppolitiker sade bland annat att beslutsprocesserna i bland annat kommuner måste snabbas upp.I förra veckan kom med sin rapport. Även de påpekade behovet av att reformer på bostadsmarknaden som gör det enklare att bygga måste öka. Om jag har förstått det rätt har även Socialdemokraterna själva haft någon form av som också pekat på behovet av fortsatta reformer - även om man kanske fick mest uppmärksamhet för att man vill återinföra fastighetsskatten.Herr talman! Min poäng är ganska enkel. Det finns en bred samsyn i om att vi behöver reformer för ökat byggande. Det är precis därför som bostadsministern tillsatt alla de utredningar som oppositionen normalt sett brukar göra sig lustig över. lät de dock på som att vi behöver ännu fler utredningar.Det som är viktigare och bättre är att det är därför som vi är i kammaren och dessutom ägnat åt att behandla bostadspolitiska förslag från en regering som i handling visar att man tar dessa frågor på allvar.Det handlar inte bara om i vår och . Vi har under hela mandatperioden fattat en lång rad beslut som alla syftat till att vi ska få en bostadsmarknad som fungerar bättre, ett regelverk som är enklare och mer effektivt och ett bättre utnyttjande av befintliga bostäder än hittills.Det har handlat om förenklingar i , ökade resurser till domstolar för överklaganden, förlängda tider för presumtionshyror och undantag från fastighetsavgift för att se till att fler bygger hyresrätter. Det har handlat om samordning av bullerregler, enklare regler för studentbostäder och en ny lag om privatuthyrning. Listan över vad vi har ägnat oss åt i kammaren på bostadsområdet kan göras ganska lång.Herr talman! Det viktiga är att listan blir längre, att vi fortsätter fylla på den. Även om vi ser att byggandet ökar kraftigt i måste fokus framöver vara att fortsätta reformera bostadsmarknaden och säkerställa att vi långsiktigt kan öka byggtakten i Sverige.Det är precis detta menar när man säger att bör prioritera dessa frågor. Det är även budskapet från och . De applåderar inte regeringen och säger att regeringen fattat många bra beslut, utan de pekar ut vägen framåt. Reformtempot måste vara högt också under nästa mandatperiod.Herr talman! Jag hävdar att det är av exakt detta skäl som dagens debatt är så viktig och oppositionens ställningstagande så avslöjande. är nämligen en av de där dagarna när politik inte bara handlar om att tycka saker utan också om att göra saker.Däri ligger kärnan när vi diskuterar bostadspolitik och alla de här gemensamma problemformuleringarna som jag nämnde. Att vara överens om problemen spelar speciellt stor roll om man inte också förmår att faktiskt förvandla utredningar och uppdrag till skarpa reformer och förslag och ny lagstiftning.Låt mig åter vända mig till Socialdemokraterna och säga att politik inte bara är att vilja; politik är också att kunna och att förmå att fatta beslut.I dag kan vi göra just det. Vi kan fatta beslut och göra skillnad i verkligheten genom att göra plan- och byggprocessen enklare och mer effektiv. Det handlar om flera förändringar av som sammantaget innebär att vi på ett mer effektivt sätt kan bygga fler bostäder i . Till syvende och sist är det precis så enkelt.Vi begränsar detaljplanekravet och gör det som kallas för enkelt förfarande till standard. Vi inför nationella byggregler och slår hål på myten att byggandet blir bättre om varenda kommun själv får hitta på egna regelverk för byggande. Vi föreslår att fler planer ska kunna antas direkt av byggnadsnämnd eller kommunstyrelse. Vi föreslår att en detaljplan inte ska behövas i lika många fall som och att det dessutom införs en ny lag om riktlinjer för kommunala markanvisningar.Herr talman! När man radar upp denna typ av enskilda förslag i en rätt omfattande proposition kan det ju låta ganska tekniskt. Det är dock precis den här typen av förenklingar och förtydliganden som måste till om man menar allvar med att vilja göra planprocessen enklare.Att det är just dessa förslag som ligger på bord är inte ett resultat av att Alliansen eller har suttit på sin kammare och varit kreativ och hittat på det själv. Det är resultatet av seriösa utredningar där människor med uppdrag att se över detta har kommit fram till sätt att gå vidare på.Byggkravsutredningen och har tagit fram dessa förslag med utgångspunkt i den gemensamma problembilden och med målsättningen att förenkla, förtydliga och effektivisera.Herr talman! Vi har länge efterfrågat gemensamma besked om bostadspolitiken från oppositionen, och jag hade nog förväntat mig att beskeden så här några månader före valet skulle handlar om mer än att bara vara överens om att säga nej. Det är nämligen precis vad man gör i dag.Ibland använder man också en argumentation som är svår att förstå. Ta förslaget om att begränsa detaljplanekravet. Det handlar om att till exempel kunna bygga till en skola i ett område som redan är bebyggt eller lägga till ytterligare några hus i ett område där människor redan bor. Det är alltså precis den typ av förenkling som många efterfrågat i debatten och där man pekat på andra länder som har hittat modeller för att få detta att fungera.Men oppositionen säger nej. Socialdemokraterna menar i sin motion att det kan leda till utpressning och korruption, och nämnde just de orden i sitt anförande.Socialdemokraterna säger alltså att deras förtroende för sina egna kommunpolitiker är så minimalt att ett förslag som ger kommunpolitiker lite större frihet skulle leda till korruption. Snacka om att avslöja hur de ser på sina partivänner som styr rätt många kommuner i Sverige.På samma sätt förhåller det sig med förslaget om att låta eller kommunstyrelsen anta fler detaljplaner. Också det är en tydlig förenkling. Omfattande och principiella planer ska absolut tas av kommunfullmäktige, men de som inte är av lika stor principiell betydelse kanske kan tas direkt i kommunstyrelsen. Därmed kan man kapa av uppskattningsvis tre i processen.Det tänker de också rösta nej till. Det är samma misstro mot de egna kommunpolitikerna som visar sig igen. I det fallet är det extra tydligt eftersom en lång rad S-styrda kommuner tillstyrkt det förslaget i remissrundan.Herr talman! Gemensam problembild eller ej hade jag inte förväntat mig att betänkandet skulle ha varit fritt från reservationer eller att oppositionen skulle ställa sig upp och ropa: Hurra! Så fungerar inte politik, tack och lov, höll jag på att säga. Tvärtom har vi vant oss vid att oppositionspartierna är djupt splittrade när det gäller bostadspolitiken.Faktum är att av de fem stora bygg- och bostadspolitiska förslag som har lagts på kammarens bord har man på den andra sidan inte varit överens om en enda. Inte en enda av de fem propositionerna har man lyckats ha en gemensam uppfattning om.För varje förslag, oavsett vad det har gällt, ser agerandet ungefär likadant ut. säger kategoriskt nej till allting, säger nej till det mesta, och Socialdemokraterna står och velar lite. stöder de reformer, men det gör de uppenbarligen inte i dag.Det som förvånar mest är den socialdemokratiska hållningen. har de på många områden om än motvilligt stått upp för behovet av reformer och röstat annorlunda än sina tilltänkta koalitionspartner.