bet · H201UU2 · 2014-12-17 00:00:00 — Det är det vi ska göra, och det tror jag att vi kommer att fortsätta med längre fram på ett sätt som kanske blir ännu mer tydligt när det kommer nya resultatstrategier. Men att belöna och hylla dem som går terrorns ärenden kan jag aldrig någonsin ställa upp på. En ekonomisk politik som sätter jobben i första rummet - där jobben växer till växer också ekonomin till - är en viktig förutsättning för att vi ska kunna bistå andra, bistå förtryckta och konfliktdrabbade människor och hjälpa fram en hållbar värld. På grund av den ekonomiska politik som förts har faktiskt biståndet ökat med 10 miljarder. Under hela har vi också legat på enprocentsnivån. Det är då i tider av kris, en global ekonomisk kris, inte bara den kris vi har sett i EU. Demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, kvinnors möjligheter samt klimatet har varit prioriterade teman under de gångna åtta åren. bistånd ska göra skillnad, inte bara i ord utan också i handling. Vi kan också se av den resultatredovisning som finns i regeringens budget att fortsatt gör skillnad på flera av de områden som prioriterats - trots att vi har en diskussion kring resultatredovisningen och hur den ska formuleras för att den ska kunna följas upp på ett bra sätt av . Det finns alltid på alla områden möjligheter att göra bättre - även här. Det som är viktigt är naturligtvis att det inte kastar år , för då kommer man inte att kunna följa något. Då blir det nya utgångslägen eller ingångsvärden, som det så populärt heter . Vi har varit tydliga med att satsa för att försöka nå millenniemålen. Vi bidrar specifikt när det handlar om fyra av fem. Det handlar om kvinnors hälsa, mödrahälsovården och de reproduktiva rättigheterna. Det är också i det sammanhanget värt att understryka vikten av att lyfta hbtq-personers mänskliga rättigheter. De är hårt ansatta i dagens värld. Från sida vill vi utveckla en hållbar värld - socialt, ekonomiskt och ekologiskt. Post-2015 måste ha det fokuset. Från vår sida har vi lyft tanken på att göra om och göra nytt utifrån den post-2015-agenda som vi förväntar oss att se. Det handlar om att vi utvecklar politiken för global utveckling, som har på nacken, till en politik för hållbar global utveckling. Vi hade gärna sett en parlamentarisk utredning komma till stånd på det området, men vi får väl anledning att återkomma i den delen. Konflikter leder till väldiga bakslag när det gäller utvecklingsområdet. Vi ser det i , sub-Sahara, där konflikter raserar vad som uppnåtts i utvecklingssamarbete . Klimatförändringar kastar också om de utvecklingsresultat som vi har uppnått. president är tydlig, precis som , och säger att om vi inte ser klimatfrågan som en del av utvecklingsagendan riskerar vi att kasta oss tillbaka när det gäller uppnådda resultat. Jag hörde från att finansministern i ett afrikanskt land var tydlig med att säga: Ni pratar om klimat å ena sidan och om utveckling å andra sidan. För oss är de två förenliga. Det är samma sak. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Det är väl lite grann så som vi måste se det. Vi måste få ihop en agenda som samlar ambitionerna globalt utan att missa de viktiga områdena när det gäller MR, demokrati, kvinnor och kvinnors möjligheter. Det handlar också om utbildning och om insikten om att biståndet, eller de globala insatserna den vägen, inte är den ensamma lösningen, utan det är ett komplement som kan växla in flera aktörer för att göra större skillnad. Det är det som vi måste se när vi tittar på post-2015. kommer att bli oerhört viktigt. Det handlar om att förena de globala agendorna på klimatområdet med utvecklingsagendan, att få ihop dem till en agenda. Då handlar det om att profilera vilka insatser vi ska göra men också om att säkra de ekonomiska resurserna. Vi från sida är beredda att arbeta i hela biståndsbudgeten för att göra skillnad. Det kan inte vara så att vi bara ser biståndet som en insats på några områden och att vi sedan ska komma med någon helt ny penningpåse för att prata klimat. Vi måste se det hela som ett. Därför är vi glada över att det nu verkar finnas en samsyn, åtminstone när jag lyssnade till här i kammaren. Han var tydlig med att säga att klimatfinansieringen kommer att fullföljas som utlovats. Det är vår hållning, och vi är glada över att vi från alliansregeringens sida var beredda att satsa de 300 miljoner som vi markerade. Jag noterar att den nuvarande regeringen inte har betalat ut de första 150 miljonerna, som vi avsåg att betala ut i samband med . Men vi är glada över att vi kan ha en samsyn i fråga om att vi ska stödja och stärka den klimatfond som måste till. Det är viktigt för att kunna lösa uppdraget under nästkommande år, men det måste göras på ett smart sätt som gör att det inte bara är budgeten som finansierar, utan att varje budgetkrona drar till sig ytterligare resurser. Då kommer vi att kunna klara de gemensamma målen. Annars kommer vi att få se nya besvikelser och nya svårigheter att nå en samsyn globalt. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. Jag vill bara säga att vi har valt att inte följa upp våra krav i motioner som är undertecknade av mig, på grund av vad som hände här i kammaren. Vi har valt att släppa dem, men vi släpper såklart inte de tankar och de förslag som ligger bakom dem. FN:s millenniemål om halverad världsfattigdom och förbättrad tillgång till rent vatten har uppnåtts. Och allt fler barn får en möjlighet att gå i skolan. Detta är oerhört glädjande. Men i en värld där många fortsatt lider svårt av fattigdom och förtryck kan vi inte luta oss tillbaka. Vi varken kan eller får vara nöjda med att nästan en miljard människor går hungriga eller att de universella, okränkbara och mänskliga fri- och rättigheterna på många håll alltjämt endast är en lyx för ett utvalt fåtal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd För varje mun som mättas, för varje kvinna som kommer in på arbetsmarknaden och för varje individ som tillåts tänka, skriva, tala, rösta och tillbe fritt blir chansen till utveckling större. Vi kristdemokrater menar att utveckling, fattigdomsbekämpning och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna hänger samman. Vi anser att vi har ett moraliskt ansvar att agera. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst och effektivt bistånd. saknar fyra av fem barn i världen tillgång till de mest grundläggande vacciner. Endast ett fåtal har tillgång till alla nya och livräddande vacciner. Tack vare breda vaccinationsprogram har barnadödligheten sjunkit från drygt 12 miljoner barn till 6,6 miljoner barn . indikerade biståndsministern att nedskärningarna i biståndsbudgeten mycket väl skulle kunna komma att drabba finansieringen av vaccinprogram. Med anledning av att alliansregeringen fyrdubblade stödet till vaccinering sa biståndsministern i en intervju i att man kan fråga sig hur relevant det är att ska vara en så enormt stor givare i olika sammanhang. En halverad barnadödlighet är en bedrift och borde anses vara relevant. Det borde också vara relevant att prioritera vaccinationsprogram i då ebolavirusets dödliga framfart visar hur det är att stå utan vaccin. Det är enkelt att dokumentera hur vaccin har förbättrat hälsonivåerna och räddat människoliv. Antalet barnförlamningar har gått ned från 300 000 till 3 000, och inom en ganska snar framtid ska polio kunna vara helt utrotat. dog 20 miljoner barn av diarré , och är siffran nere i 8 miljoner. Det finns vaccin för att utrota mässling, smittkoppor, tbc och malaria. Dessa medicinska utvägar ur lidande och för tidig död ska inte enbart vara förbehållna välbeställda familjer. Alla ska få hjälp. Därför är tillgången till vaccin helt central för att nå FN:s millenniemål om minskad barnadödlighet, och med anledning av detta betonar utskottet i sina ställningstaganden vikten av att fortsätta att prioritera satsningen på Gavi och dess verksamhet. Det är en organisation som sedan starten har bidragit till att öka antalet vaccinationer i världen. Gavi har framgångsrikt vaccinerat 500 miljoner barn och därmed räddat nästan sex miljoner liv. Biståndsundersökningar i länder som och har betygsatt Gavi som en av de mest kostnadseffektiva biståndsorganisationerna. För att Gavi ska kunna genomföra sin strategiska plan för krävs . Det skulle möjliggöra att två barn skyddas mot livshotande sjukdomar . Uppskattningsvis skulle det rädda fem till sex miljoner människoliv. Nog kan det anses vara relevant att är en stor givare i dessa sammanhang, för vad är större nytta än att rädda människoliv när de är som skörast? ska aktivt bidra till en ambitiös post-2015-dagordning för att utrota fattigdom och främja global utveckling. Något som särskilt betonas i arbetet, vilket vi kristdemokrater är övertygade om är helt rätt, är just fokuset på demokrati och mänskliga rättigheter som en grundläggande förutsättning för utveckling. Detta är grunden för att människor ska kunna utvecklas till ansvarstagande men också ifrågasättande medborgare. Vi menar att ett samhälle som saknar en kritisk röst inte kan utvecklas och förbättras. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Vi kristdemokrater lyfter därför fram vikten av att via biståndet kunna stötta lokala journalister, advokater och frivilligorganisationer som kämpar för demokrati och mänskliga rättigheter i sina hemländer. Vi ska dock också ge stöd för exempelvis byggande av demokratiska partistrukturer. Där finns också dagens så kallade PAO-stöd, alltså stöd till partianknutna organisationer som fokuserar på demokratibiståndsprojekt. Det är ett oerhört viktigt område inom biståndsbudgeten. Den kristdemokratiska ideologin sätter människovärdet i centrum, och det måste också biståndspolitiken göra. Varje individ har ett och samma okränkbara värde. Ska vi komma någon vart med vår strävan efter att utrota fattigdom och förtryck måste vi ha människovärdet som utgångspunkt. Apartheid i vore ett otänkbart begrepp om de vita i hade velat ta till sig att människovärdet inte har ett dugg med hudfärg att göra, Museveni i - presidenten vi en gång hoppades på - hade aldrig kunnat beröva hbtq-personer människovärdet, och Isil hade aldrig kunnat brutalt mörda på grund av religiös tillhörighet. Ja, listan på brott mot mänskliga fri- och rättigheter kan dessvärre göras lång. Nationella beslut får globala konsekvenser och bidrar därför till att styra den globala utvecklingen i den ena eller andra riktningen. Samtliga politikområden ska genomföra sin politik på ett sätt som tar hänsyn till effekter för utvecklingsländer och tar till vara alla möjligheter att bidra till målet. Bristande samstämmighet mellan olika delar av regeringens politik riskerar att motverka framsteg när det gäller global utveckling. Vi välkomnar regeringens besked att man ska intensifiera arbetet med politiken för global utveckling och vill understryka att den måste ha en central plats i hela regeringens arbete. vill se en bred utredning för att omhänderta de stora utmaningar vi har framför oss, och vi kommer att återkomma till denna fråga och våra förslag i samband med behandlingen av PGU-skrivelsen. Avslutningsvis vill jag gärna poängtera vikten av det civila samhällets aktörer och att dessa stärks, inte bara som genomförare av statligt svenskt bistånd utan också för att de möjliggör för oss enskilda människor att ta ansvar för utvecklingen i världen. Genom dem kan vi bidra, var och en av oss, för att bekämpa fattigdom och förtryck. Givandet är ett bevis på att människor ser andra människors behov och vill hjälpa till. Det civila samhället är en naturlig plats för människor att göra en insats, visa att det inte går att förhålla sig likgiltig och engagera sig. Jag vill uppmana regeringen att aldrig se det ideella engagemanget som en konkurrent till politiken, vilket förslaget att avskaffa avdragsrätten för gåvor till ideella organisationer indikerar. Att försvaga de mellanmänskliga banden kan aldrig kompenseras med en ny myndighet, mer byråkrati och ytterligare ett bidrag. Så här i jultider vill jag, precis som gjorde, betona att många väljer att ge en meningsfull julklapp genom att skänka en slant till en organisation som hjälper människor i nöd. Vi ska värna svenskarnas generösa inställning till det statliga biståndet, men varje ytterligare krona till alla nödlidande via organisationer är också viktig - särskilt nu när julen närmar sig och många lider på grund av fattigdom och förtryck, där barn får uppleva allt annat än julefrid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Herr talman och ärade ledamöter! Jag vill börja med att tacka för alla inlägg. Jag tycker att det är oerhört värdefullt att vi i har en så levande och initierad debatt om biståndsfrågorna och ett stöd för viktiga utvecklingspolitik. Det gäller inte alla länder i och inte alla rika länder. Vi ska vara stolta över vårt engagemang. Vi står vid ett historiskt vägskäl. De beslut vi fattar i och på den internationella arenan kommer att ha en avgörande betydelse för vilket samhälle och vilken värld vi lämnar efter oss till kommande generationer. Det handlar dock också om vilken värld vi som sitter här i kammaren kommer att bli gamla i. Enastående framsteg har gjorts under . Världen över har miljontals människor lyfts ur fattigdom och lidande. Hopplöshet och umbäranden har förbytts mot en tillvaro av drägliga livsvillkor, optimism och framtidstro. Millenniemålet att halvera fattigdomen är faktiskt uppnått, och av världens befolkning har tillgång till rent vatten. Nio av tio barn börjar skolan, och den globala mödradödligheten har minskat . I många utvecklingsländer är en ny medelklass på stark frammarsch. Det här är framgångar vi alla kan glädjas åt och vara stolta över att ha bidragit till, bland annat genom vårt svenska bistånd och utvecklingssamarbete. Om det är något som millenniemålen och de senaste decenniernas utvecklingssamarbete har visat är det detta: När världens länder går samman för en gemensam sak kan vi uppnå enastående resultat. Vi kan göra världen bättre, mer anständig, mänskligare och varmare. Min vision är en värld där det traditionella biståndet inte längre behövs, men innan det kan bli verklighet återstår mycket arbete. Trots de framsteg vi har gjort vet vi nämligen att nästan en miljard människor i världen fortfarande går hungriga och att drygt lika många lever i extrem fattigdom, både materiellt och i form av total maktlöshet, utslagning och stigmatisering. Vi vet att 800 kvinnor dör i samband med graviditet och förlossningar, och vi vet att skillnaderna och klyftorna mellan och inom länder nu ökar i stället för att minska. Vi vet att situationen söder om , i synnerhet i de sviktande staterna, leder till mänskligt lidande och global osäkerhet. Vi vet att ojämlikheten är ett av vår tids största problem, vilket har inskärpts i rapport efter rapport från , och . Vi har en situation i världen där det inte sedan varit så många människor på flykt. beskrivs nu av FN som den värsta humanitära katastrofen . Ebolautbrottet i skördar tusentals offer och visar på den exceptionella sårbarheten i samhällen som härjas av krig, konflikter, fattigdom och korruption. Det internationella samfundets förmåga och vilja att avhjälpa denna situation innan katastrofen var ett faktum har lämnat mycket övrigt att önska. Vid sidan av dessa utmaningar talar forskarsamhället om att vi gått in i en ny geologisk tidsålder, antropocen, där människans påverkan på miljön sker med en sådan omfattning och hastighet att det saknar historiskt motstycke. Vi människor har blivit den kraft som mest präglar planetens livsförutsättningar. En världsekonomi som inte gör någon skillnad mellan socialt inkluderande, hållbar tillväxt och ohållbar tillväxt, som ständigt knaprar på jorden ändliga naturresurser och oåterkalleligt producerar sopor, driver livsuppehållande ekologiska system mot kritiska planetära gränser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Två tredjedelar av de ekosystem vi är beroende av för vår överlevnad är allvarligt hotade. Produktionen och konsumtionen slukar mer naturresurser jämfört med , och sopberget fördubblas på bara . Återhämtningstakten för de förnybara resurser som mänskligheten förbrukar är nu . Vi skulle alltså behöva ett och ett halvt jordklot för att försörja jordens befolkning på ett hållbart sätt. De ekonomiska och ekologiska systemen befinner sig på kollisionskurs. Att svara upp mot den utmaningen är en fråga inte minst för oss i , som ledare i den globala utvecklingspolitiken och trovärdiga aktörer i den globala klimatfrågan. Den globala uppvärmningen kommer att föra med sig dramatiska konsekvenser för vår framtid om den inte hejdas. Klimatförändringar riskerar att slå särskilt hårt mot världens fattiga och mot de senaste decenniernas framgångar på utvecklingsområdet. Vi vet att de globala koldioxidutsläppen fortsätter att öka år . I den rapport som FN:s högnivåpanel för post-2015-agendan publicerade drog man den skarpa slutsatsen att om vi inte lyckas bromsa klimatförändringen kommer vi inte heller att lyckas utrota fattigdomen i världen. Därför går fattigdomsbekämpning och ett progressivt klimatarbete hand i hand. I denna sammansatta situation, som rymmer både stora möjligheter och allvarliga risker, kan behovet av en kraftfull och solidarisk bistånds- och utvecklingspolitik inte underskattas. Världsfattigdomens utrotande är inom räckhåll för oss. Det är en historisk möjlighet, och det är vår moraliska skyldighet att ta vara på den i kraft av den mänsklighet vi delar med varandra. , 2015, ges möjlighet att vara en stark röst för internationell utveckling och solidaritet med världens fattiga och utsatta som det internationella samfundet ges möjlighet att gå samman med ett tydligt gemensamt åtagande. Financing for development-konferensen äger rum i och toppmötet i , då målen för den nya globala utvecklingsagendan ska beslutas, och sedan har vi klimattoppmötet i . Aldrig förr har världen haft en så komplex agenda på bordet under ett och , skrev FN:s generalsekreterare i den syntesrapport om de nya utvecklingsmålen som publicerades . Resultaten från dessa tre internationella sammankomster kommer att påverka den globala utvecklingen på ett avgörande sätt . Vi har därför möjlighet att åstadkomma en genomgripande positiv global förändring för ett värdigt liv för våra medmänniskor i andra länder och för en samhällsutveckling som varaktigt vårdar den planet vi har att leva på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Som biståndsminister kommer jag att göra mitt yttersta för att verka för skarpa beslut och åtaganden inom ramen för dessa processer. Jag kommer att göra mitt yttersta för att stärka och utveckla bistånds- och utvecklingspolitikens andra områden i samarbete med ledamöter, organisationer i det civila samhället och näringslivet. Jag kommer att se över och omarbeta den biståndspolitiska inriktningen för att åtgärda de brister som identifierats både innehållsligt och processmässigt. Jag kommer till exempel att initiera en nystart för PGU, politik för global utveckling, och i samarbete med andra departement verka för en samstämmig utvecklingspolitik, ett tydligt fattigdomsfokus och en skarp miljö- och klimatpolitik. Jag kommer att verka för att ytterligare klimatsäkra biståndspolitiken på en rad centrala områden. Jag kommer också att fortsätta att utveckla överenskommelsen med civilsamhällets organisationer, ett viktigt initiativ som bland annat den tidigare biståndsministern var med och startade. Jag kommer att ta fram en ny infokomstrategi och bredda den inriktning som föreligger . Infokomstödet ska inte bara informera om biståndets resultat utan också användas till att levandegöra debatt och dialog. Civilsamhällets organisationer är inte bara ett instrument för demokratin utan en självklar del av demokratin. När vi sitter i kammare kan det ibland framstå som om det viktigaste uppdraget för oss folkvalda inte är att lösa problem utan att skapa så många som möjligt för våra motståndare. Jag menar att vi alla här på allvar måste höja blicken och inse vidden av de globala utmaningar vi tillsammans har att hantera. Därför är jag innerligt glad att vi har en stark enighet, över blockgränsen, om enprocentsmålet och om betydelsen av humanitära insatser både på plats i biståndsländerna och här hemma i form av ett generöst flyktingmottagande. som EU-parlamentariker lyckades vi över partigränserna komma överens om en förändring av EU:s fiskeripolitik, en förändring som var absolut nödvändig om vi skulle kunna ha levande hav eller något fiske kvar att tala om . Det är en framgång som jag är stolt över och som jag tar med mig som bevis på att vi i den politiska sfären kan vara pragmatiska och samarbeta för att åstadkomma verklig förändring. Jag är oerhört stolt över att och Socialdemokraterna i vår regeringsbudget enades om i additionella medel till den gröna klimatfonden . Att vi gjorde det, exakt det som utvecklingsländerna bett oss göra, så att biståndspengar inte ska försvinna till klimatinvesteringar, innebar ett internationellt genombrott för klimatfinansieringen. När i utlovade till 2020 och därmed blev största bidragsgivare per capita banade det väg för att fler länder drog sitt strå till stacken. Men med den budget som föreligger är pengarna borta, och vi tvingas skära i det traditionella biståndet för att hålla våra internationella löften. Pengar som kunde ha gått till humanitärt bistånd, till viktigt jämställdhets- och demokratiarbete, till institutionsbyggande och hälsovård försvinner . Jag hade hellre sett en enighet beträffande principen om additionalitet så att vi inte, som , hade behövt skära ned 500 miljoner på biståndet. Jag inbjuder de partier som internt i regeringsställning stred för principen om additionalitet att i framtida budgetförhandlingar prioritera global rättvisa högre än borgerlig endräkt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd utgör en unik möjlighet att få till stånd internationella överenskommelser som tydligt står på de fattigas och utsattas sida, att förverkliga en genuint hållbar samhällsekonomi, att lägga fast en kurs för våra samhällen som inte äventyrar klimatet och livet på jorden som vi känner det. Låt oss ta den möjligheten tillsammans! I detta anförande instämde (S). Först vill jag säga till biståndsminister att det är trevligt och bra att hon deltar i debatten. Sedan vill jag säga att jag tycker att det är anmärkningsvärt att de 500 miljoner som skulle ha tagits additionellt nu ska skäras på det humanitära biståndet. Det om något ska det väl inte skäras i. Nog måste det finnas andra delar i biståndet som kan prioriteras bort, till exempel det generella budgetstödet. Då har vi löst den frågan. Den fråga jag vill ställa till biståndsminister gäller avräkningarna. Ministerns partikolleger i har i tidigare biståndsdebatter i denna kammare ett flertal gånger, faktiskt på ett föredömligt sätt, kritiserat föregående regerings höga avräkningar eftersom det urholkar biståndet och tar pengar från sådant som biståndet är avsett till, att bekämpa fattigdom och förtryck i utvecklingsländer. företräder biståndsminister en regering som till och med ökar avräkningarna kraftigt, till 8,4 miljarder, vilket utgör av det totala biståndet. Det handlar alltså om rekordhöga nivåer. prioriteras inte hjälp till krisernas närområden, där situationen är akut. Jag vet att regeringen gör olika punktinsatser, och det är jättebra. Men dessa insatser ligger långt ifrån några 8 miljarder. Situationen i till exempel och är allvarlig, men regeringen har utlovat att stödja dem med endast 100 miljoner via fonder. Hur kan det vara en rättvis fördelning - 8,4 miljarder för flyktingmottagning i som kan hjälpa några få, medan länder som tar emot miljontals människor ska få 100 miljoner?