bet · H101UbU14 · 2014-03-20 00:00:00 — Rapporten , en utvärdering av excellenssatsningarna, visar att den snäva definitionen av excellens har gynnat manliga forskare och haft starka negativa effekter på jämställdheten. Enligt rapporten har mellan 0,5 och omfördelats från kvinnor till män. Sammansättningen i bedömargrupper inom forskningsråden har visat sig vara viktig för vad som bedöms vara hög kvalitet inom forskning. En rapport från , Kollegial bedömning av vetenskaplig kvalitet – en forskningsöversikt, pekar på att vad som betraktas som vetenskaplig kvalitet varierar stort mellan discipliner och bedömare. Jämställdhet inom forskningsfinansieringen måste därför beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Vi vill därför skärpa instruktionerna för de tre forskningsråden , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt . De ska alla ha jämn könsfördelning i beredningsorganisationen, säkerställa att det i beredningsorganisationen finns kompetens om jämställdhet som forskningsområde, verka för att genusperspektiv får genomslag i forskning och utveckling, samt rapportera i vilken utsträckning hänsyn har tagits till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområde. Vi anser därtill att forskningsråden och bör få ett gemensamt uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv se över hela processen för fördelning av forskningsmedel inklusive excellenssatsningar och motsvarande. För att öka ansträngningarna att nå resultat i jämställdhetsarbetet vill vi införa en jämställdhetsbonus som ska utgå till lärosäten där jämställdheten både kvantitativt och kvalitativt sett bedöms vara påtagligt god respektive ha förbättrats påtagligt. Regeringen bör återkomma till med förslag som säkerställer att fördelningen av forskningsmedel inte systematiskt missgynnar kvinnliga forskare. Regeringen bör också ge i uppdrag att se till att de medel som regeringen avsätter för rekrytering av framstående yngre forskare ska fördelas jämnt mellan kvinnor och män. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet och genusforskning, punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 14. För mig är det en fullständig självklarhet att män och kvinnor har exakt samma värde och att båda könen ska ha samma möjligheter och rättigheter samt vara lika inför lagen och känna sig trygga och respekterade. Att män och kvinnor är exakt lika mycket värda är däremot inte detsamma som att de också är exakt likadana. Min uppfattning är att det är helt upp till individen att välja sin egen väg i livet. förespråkar en formell jämställdhet där varken kvinnor eller män ska särbehandlas på basis av sin könstillhörighet. Om detta sedan skulle visa sig leda till att män och kvinnor inte gör allting på samma sätt, i exakt samma utsträckning, så är det inte problematiskt. Det behöver inte innebära något problem bara för att olika saker, yrken och begrepp uppfattas som manliga eller kvinnliga. Det viktiga är dock att endera sidan inte värderas lägre än den andra. En stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig för att inte bygga på vetenskaplig grund. Orsaken till detta är den politisering som har skett inom detta ämne. Seriös genusforskning är dock av godo och för samhällsutvecklingen framåt. Därför bör regeringen säkerställa att genusforskningen vid våra svenska högskolor och universitet vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet inom excellenssatsningar, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 8. Regeringen vill styra mer medel till spetsforskning, s.k. excellensforskning, där enskilda forskare ges betydande resurser. De utvärderingar som har gjorts av sådana satsningar visar dock att excellensforskning inte kan ses utan ett större sammanhang, där bred grundforskning utgör basen. En balans mellan de två är därför viktig. Regeringens politik leder till att forskningsmedlen i högre utsträckning går till de större, redan forskningsintensiva, universiteten. Regeringen fortsätter sin medvetna svältkur för de regionala högskolorna och deras forskningsmiljöer. Vi menar att stödet till forskning måste ske med större frihet för forskningsråden och utifrån kvalitetskriterier som bejakar forskares samverkan med regionalt baserat näringsliv och offentlig verksamhet. Då främjar vi framväxten av nya framgångsrika forskningsmiljöer i stället för att ensidigt gynna de redan etablerade. behöver vi genom medelstilldelningen och forskningsanslagen tydligare visa att vi vill se en förändring av de negativa konsekvenser som excellenssatsningarna till s.k. strategiska forskningsmiljöer har haft för jämställdheten inom den svenska högskolan. Delegationen för jämställdhet i högskolan framförde att satsningarna i mycket liten grad kommit forskande kvinnor till del. Detta måste åtgärdas. Regeringen bör återkomma med förslag på lösningar om hur snedvridningen inom akademins spetsforskning kan åtgärdas. Forskning inom vissa områden, punkt 12 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 20, 21 och 29 samt 2013/14:K320 av (S) yrkande 2, 2013/14:So671 av och (båda FP) yrkande 2, 2013/14:Ub253 av (S), 2013/14:Ub322 av (M), 2013/14:Ub372 av (S), 2013/14:Ub374 av m.fl. (S), 2013/14:Ub535 av (M), 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 6. Det behövs kunskap baserad på forskning från samtliga vetenskapsområden för att finna lösningar på samtidens stora utmaningar, såsom åldrande befolkningar, globala strukturomvandlingar, klimatförändringar, energikriser, livsmedelsförsörjning, fattigdom, krig och säkerhetshot. Detta är några exempel på den stora samhällsnytta som en stärkt forskning inom humaniora och samhällsvetenskap för med sig. Tyvärr har tänkandet kring humanistisk kunskap och samhällsvetenskap och deras plats i samhällsutvecklingen varit oartikulerad. Deras position har försvagats, och deras potential har inte utnyttjats. I själva verket befinner vi oss just nu i ett läge där humanistisk kunskap och samhällsvetenskap behövs mer . Flertalet av de stora och viktiga frågor som står centralt i samhällsutvecklingen kännetecknas av att de berör samtliga kunskapsbaser; de är inbäddade i politiska, kulturella och sociala förhållanden. Humanistisk kunskap och samhällsvetenskap och konstnärlig forskning drar ofta det kortaste strået då deras betydelse för kommersialisering och utveckling av nya tjänster och varor underskattas, vilket gör att dessa vetenskapsområden inte kan attrahera samma omfattning av externa medel, även om det i dagens och morgondagens tjänstesamhälle med allt större inslag av kultur och design kommer att ske i högre grad än förut. Staten måste alltid ha ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden som inte på samma sätt som andra är kommersialiserbara eller på andra sätt kan attrahera externa medel. Statens forskningsstöd till humaniora och samhällsvetenskap bör i större utsträckning än tidigare systematiskt verka för att stimulera framväxten av integrerade miljöer som förenar utbildning och forskning om angelägna utmaningar. Detta ligger i linje med att statens forskningsmyndigheter bör ta upp satsningar i programform så som sker i andra framstående forskningsnationer. Vi föreslår därför ett forskningsprogram om välfärd och samhällelig sammanhållning. För att ska ha en högkvalitativ förskola, skola, vuxenutbildning och högre utbildning krävs att undervisningen och de pedagogiska metoderna står på solid vetenskaplig grund. En stärkt utbildningsvetenskaplig forskning har därför en stor strategisk betydelse, och anslaget till den utbildningsvetenskapliga forskningen behöver öka. Denna forskning ska bedrivas i nära anslutning till lärarutbildningen och svara mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Lärarutbildningen måste ha en större förankring i forskning och utbilda vana forskningsanvändare. Denna forskning måste ha en närmare koppling till verksamhetens behov och frågor. Det kräver ett nära samarbete och en nära dialog mellan forskare och skola. Fler yrkesverksamma lärare ska också ges möjlighet till egen forskning. Därigenom stärks kvaliteten i skolan. Vi vill därför stärka forskarskolor för lärare och förskollärare. En utbildningsvetenskaplig forskning av högsta vetenskapliga kvalitet ska ha både en tvärvetenskaplig profil och en disciplinär profil. Samverkan och ett forskarutbyte på internationell nivå är också prioriterade och bör öka. Vi anser vidare att den utbildningsvetenskapliga kommittén bör göras till ett eget ämnesråd inom . Andelen äldre i befolkningen kommer att öka mycket kraftigt. Vårdforskningen har här en stor roll att fylla. Utmaningarna handlar om att hitta metoder för preventivt arbete och nödvändigheten av att tillämpa kunskap och forskning. Innovativa och djärva forskningsidéer behöver uppmuntras. För att utveckla vård och omsorg i krävs generellt ett mycket större kunskapsunderlag om effekterna av olika handlingsalternativ innan ett beslut tas. Därför behöver satsa på den typ av forskning som kallas health policy-forskning. I finns inom vårdforskningen, genom , ett embryo till ett alternativt sätt att identifiera och finansiera innovativ forskning. De har inom vårdforskningen inlett ett pilotarbete för att hitta de nya forskningsidéerna genom den s.k. Idéprovningen. Inom ramen för den svenska forskningspolitiken bör en satsning göras för att utveckla processen kring innovativa forskningsidéer som har påbörjats genom Idéprovningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Forskning inom vissa områden, punkt 12 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:K320 av (S) yrkande 2, 2013/14:So671 av och (båda FP) yrkande 2, 2013/14:Ub253 av (S), 2013/14:Ub322 av (M), 2013/14:Ub372 av (S), 2013/14:Ub374 av m.fl. (S), 2013/14:Ub535 av (M), 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 20, 21 och 29 samt 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 6. Det förhållande till djur som har utvecklats i vårt samhälle tycks bygga på dubbelmoral: Vissa djurindivider ses som vänner och får all tänkbar omvårdnad, medan andra föds upp trångt och utan tillräckliga möjligheter att bete sig naturligt. Om djur som vi ser som sällskapsdjur skulle behandlas på motsvarande sätt som slaktkycklingarna gör skulle det bli ramaskri i vårt samhälle. Det är angeläget att diskussionen om våra skyldigheter gentemot djuren och djurens egna rättigheter stärks i vårt samhälle. Det är därför viktigt att barn och ungdomar i skolan kommer i kontakt med den kunskap som ryms inom ämnet djuretik och att de ges möjligheter att sätta sig in i de etiska frågeställningar som vår nuvarande relation till djur skapar samt vad våra handlingar får för konsekvenser för djuren. Ideella djurskyddsorganisationer kan med framgång bidra med utbildningsmaterial, vilket bl.a. Djurskyddet REDE-projekt (REDE = Respekt, Empati, Djur och Etik) har visat, men elevers möjlighet att komma i kontakt med djuretik får inte stå och falla med ideella organisationer. Därför behöver djuretiken komma in i kursplanerna. Det är också viktigt att ämnet djuretik ges utrymme i de högre utbildningarna och blir obligatoriskt i alla utbildningar till yrken där man på något sätt kommer att hantera djur. Bristen på forskning inom ämnet djuretik i är olycklig och behöver åtgärdas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Forskning inom vissa områden, punkt 12 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2013/14:K320 av (S) yrkande 2, 2013/14:So671 av och (båda FP) yrkande 2, 2013/14:Ub253 av (S), 2013/14:Ub322 av (M), 2013/14:Ub372 av (S), 2013/14:Ub374 av m.fl. (S), 2013/14:Ub535 av (M), 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 20, 21 och 29 samt 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 1. Det faktum att män och kvinnor är biologiskt olika gör att vi delvis drabbas av olika sjukdomar och arbetsrelaterade skador och ibland reagerar olika på samma mediciner. För att öka kunskapen och minimera lidandet för de enskilda bör forskningen på detta område förstärkas. Ett belysande exempel på vikten av ökad kunskap om könsspecifika skador och sjukdomar är samhällets bristande stöd till patienter som lider av kvinnosjukdomen endometrios. Trots att sjukdomen beräknas drabba nästan var tionde kvinna och orsakar mycket lidande och stora kostnader är forskningen fortfarande bristfällig. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:K320 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utlysa och finansiera ett brett forskningsprogram om demokratin och den allmänna rösträtten. 2013/14:C211 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka forskningen om kemikalier i inomhusmiljön. 2013/14:C259 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att stärka forskningen kring kemin i inomhusmiljön. 2013/14:So239 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av forskning i syfte att ta fram nya antibiotika. 2013/14:So329 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler äldre kvinnor i kliniska behandlingsstudier. 2013/14:So671 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortsatt forskning kring kopplingen mellan mäns våld mot kvinnor och våld mot sällskaps- och husdjur. 2013/14:Ub238 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell strategi för medicinsk forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till en dialog mellan staten, hälso- och sjukvården och industrin inom life science. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa utrymme för hälso- och sjukvården att delta i forskning och utveckling och tillgodogöra sig nya effektiva behandlingar och ny medicinskteknisk utrustning. 2013/14:Ub253 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av ökad kunskap och forskning kring omfattning av och innehåll i anhörigvård. 2013/14:Ub255 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att utveckla svensk lyckoforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur forskningen om lycka kan komplettera BNP och andra välfärdsmått som underlag för politiska beslut. 2013/14:Ub257 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om och de forskningsbidrag som regleras via de s.k. ALF-anslagen. 2013/14:Ub271 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kopplingen av pedagogiken till aktuell hjärnforskning. 2013/14:Ub279 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de fristående teologiska högskolorna i likhet med de statliga ska erhålla statliga fakultetsmedel för att lärare ska kunna använda tid till forskning som en del i sin tjänst. 2013/14:Ub315 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en svensk klimatforskningssatellit. 2013/14:Ub322 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att värna forskning kring dialekter och lokal historia. 2013/14:Ub362 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärarundantaget. 2013/14:Ub372 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att garantera resurser till arbetslivsforskning. 2013/14:Ub374 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om evidensbaserad forskning kring barngruppers storlek i förskolan. 2013/14:Ub383 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över samverkan mellan skola, forskning och näringsliv. 2013/14:Ub388 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till en förstärkning av högskolas statliga forskningsresurser. 2013/14:Ub403 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över forskningen på området integrativ läkarvetenskap. 2013/14:Ub404 av och (M, FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att inrätta en professur inom området hälsa och kultur. 2013/14:Ub422 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur staten på bästa sätt kan bidra till stärkt klinisk forskning i syfte att tillvarata patienters bästa och bidra till nya arbetstillfällen och vetenskaplig utveckling. 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 5.11.10 om åtgärder för att stärka jämställdheten inom ramen för excellenssatsningarna till s.k. strategiska forskningsmiljöer. 2013/14:Ub451 av Finn m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av forskning rörande tidigare östtysk politisk aktivitet i . 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begreppet konstnärlig forskning måste definieras vetenskapligt och utvärderas likt andra discipliner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genusforskning och jämställdhetsforskning måste vila på vetenskaplig grund och ha sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. 2013/14:Ub507 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om initierandet av ett oberoende forskningsprojekt för en eller flera institutioner om DDR-regimens relationer med fram till . 2013/14:Ub524 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning för att utveckla och miljöanpassa flyget. 2013/14:Ub531 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga behovet av en översyn av behandlingen av patienter med ME/CFS och IBS. 2013/14:Ub535 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön. 2013/14:Ub548 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av resursfördelningssystem som gynnar forskningskvaliteten och slår vakt om forskning och forskningsbaserad högre utbildning i hela landet. 2013/14:Ub559 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att inrätta ett nationellt samiskt forskningscentrum. 2013/14:Ub570 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning, forskning och innovation i samhällets och människors tjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en öppen och förutsättningslös utredning av den svenska forskningspolitiken för att stärka svensk forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av långsiktighet i forskningspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan för ett konkurrenskraftigt . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan som indikator för fördelning av anslag och forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska inhämta godkännande innan ett storskaligt nationellt system med peer review för fördelning av direkta anslag för forskning och forskarutbildning till högskolor och universitet införs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag för att öka den numerära jämställdheten i akademin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yngre forskares trygghet och möjligheter till fortsatt forskning och meritering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för att utarbeta en överenskommelse för att kanalisera stipendier som lön. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett transparent karriärsystem med rörlighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att rekrytera yngre forskare internationellt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationalisering och EU:s forskningsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om forskning och forskningsprogram inom humaniora och samhällsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildningsvetenskaplig forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om livsvetenskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vårdforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastruktur. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ansöka om att få stå som värdland för Future Earths internationella sekretariat. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja forskning och utbildning inom djuretik. 2013/14:N423 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att industriforskningsinstituten tillsammans med bör tilldelas en tydligare roll som koordinator för svensk medverkan i EU-forskning inom Horizon 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör initiera en dialog med lärosätena om hur meriteringssystemet kan utvecklas för att premiera relevant erfarenhet utanför akademin. 2013/14:N426 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att premiera lärosätenas samverkan med det omgivande samhället som en viktig del av den regionala tillväxtpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvecklingsråd och kompetensplattformar. 2013/14:N441 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i samverkan med högskolebiblioteken och Kungl. bör följa upp de initiativ som tagits för att all offentligt finansierad forskning i ska vara tillgänglig för allmänheten. 2013/14:A405 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad forskning om könsspecifika skador och sjukdomar.