bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — Av budgetpropositionen framgår att regeringen har för avsikt att gå vidare med nettodebiteringsutredningens förslag om en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el för att underlätta för privatpersoner och företag att investera i produktion av el från förnybara källor för egen förbrukning. Regeringen avser att återkomma till under med ett förslag som bedöms kunna träda i kraft tidigast . Utskottet anser att nettodebiteringsutredningens förslag har beröringspunkter med de olika motionsförslagen om vindkraftsproducerad el som behandlas här. bör därför inte föregripa regeringens beredning av den aviserade propositionen genom olika uttalanden. Utskottet vill dock i ett avseende kommentera motionerna, nämligen med anledning av vad som sägs om att tolkat lagstiftningen på ett sätt som försämrar möjligheterna att få energiskattebefrielsen för egenproducerad el. Utskottet vill betona att det är verkets uppgift att tolka den gällande lagstiftningen i den mån lagen inte är tillräckligt uttömmande. Om lagstiftningen bör ändras är det regeringens och uppgift att ta ett sådant initiativ. Utskottet anser inte att det av motionerna framkommit något som bör föranleda ett särskilt uttalande från . Utskottet avstyrker samtliga i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Skatt på drivmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om höjda drivmedelsskatter, om rättvisa beskattningsvillkor för syntetiska drivmedel, om att utreda ett system som utjämnar bilhushållens merkostnader på landsbygden och om ett förtydligande av miljözonsreglerna. Jämför reservation 4 (MP) och särskilt yttrande 2 (V). Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljöegenskaperna, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationerna tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon, är skattemässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. Enligt energiskattedirektivet (dir. 2003/96/EG) är medlemsländerna skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom vad gäller dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen anges i 2 kap. 1 § LSE. har en årlig indexomräkning gjorts av såväl energiskattesatserna på el som koldioxid och energiskattesatserna på bränslen. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. beslutade om ändringar av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Av praktiska skäl ansåg man då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast. Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). De omräknade koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen framgår av förordningen (2013:859) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för . Energi- och koldioxidskatten på bensin (miljöklass 1) är per liter, på alkylatbensin per liter, på diesel (omärkt miljöklass 1) motsvarande per liter, på diesel (omärkt miljöklass 2) motsvarande per liter och på diesel (omärkt miljöklass 3) motsvarande per liter. Skatten på naturgas som används som drivmedel är motsvarande per liter. Enligt artikel 2.3 i energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG) och 2 kap. 4 § LSE gäller för energiprodukter som används som motorbränsle och för vilka direktivet inte fastställt någon skattenivå, t.ex. syntetiska drivmedel, att skatt ska tas ut enligt den skatt som gäller för likvärdigt bränsle. Likvärdigt bränsle är det bränsle som produkten ersätter, och för syntetisk diesel är likvärdigt bränsle diesel miljöklass 1. Detta gäller oavsett det syntetiska drivmedlets ursprung. Den som förbrukar eller säljer syntetisk bensin eller diesel som framställs av biomassa får göra avdrag för energi- och koldioxidskatten enligt bestämmelser i 7 kap. LSE. Motsvarande möjlighet finns inte när det gäller fossilbaserade syntetiska drivmedel som t.ex. är framställda från naturgas. Enligt 2 kap. 12 § LSE har regeringen i särskilda fall möjlighet att medge nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som förbrukas inom pilotprojekt för teknisk utveckling av mer miljövänliga produkter. Fram t.o.m. kunde sådana dispensbeslut avse fossilbaserade bränslen. De dispensbeslut som kan lämnas omfattar bara förnybara bränslen som förbrukas inom pilotprojekt. Med stöd av artikel 5 i energiskattedirektivet skulle det vara möjligt att i vissa fall som anges i direktivet ge syntetiska drivmedel en egen skattesats ned till den minimiskattesats som direktivet föreskriver för drivmedlet. Det skulle för syntetisk diesel innebära en skatt på ca per liter (beräknat på att = ), vilket ska jämföras med den aktuella skattesatsen på diesel på per liter. Enligt artikel 5 i direktivet kan en differentierad skattesats tillämpas bl.a. om skattesatsen är direkt kopplad till produktens kvalitet (som t.ex. för alkylatbensin) eller för vissa angivna användningsområden. Kommuner kan besluta om att utestänga vissa tunga fordon (lastbilar och bussar) från stadskärnor och andra särskilt miljökänsliga områden genom att införa en miljözon som en åtgärd för att förbättra luftkvaliteten i dessa områden. Miljözoner finns i , , , , och . Bestämmelserna om miljözoner regleras i trafikförordningen (1998:1276). Grundregeln är att ett fordon får köra i en miljözon från första registrering, innevarande år oräknat. Undantag från den grundregeln är att fordon som uppfyller avgaskrav bättre än Euro 2 (från bättre än Euro 3) får köra i miljözoner , registreringsåret oräknat, fordon som klarar utsläppsklass Euro 4 får köra i miljözoner till 2016, och fordon som uppfyller utsläppsklass Euro 5 får köra i en miljözon till 2020. Äldre fordon kan uppgraderas för lägre avgasutsläpp med nationellt typgodkänd konverteringssats. är det möjligt att uppgradera fordon som ursprungligen godkändes som Euro 3 eller sämre. Avgasutsläppen från ett sådant fordon anses motsvara utsläppen från ett Euro 5-fordon och kan fortsätta att köra i miljözoner . Transportstyrelsen föreslog att regeringen skulle ändra bestämmelserna om miljözoner. Förslaget innebar dels att Euro 6-fordon ska få köra i miljözoner , dels att det ska framgå av vägtrafikregistret om ett fordon uppgraderats för lägre avgasutsläpp. Transportstyrelsen föreslog vidare att bestämmelserna skulle gälla alla fordon, oavsett vilket bränsle som motorn designats och godkänts för. gäller bestämmelserna för fordon med en motor med kompressionständning. Fordon med motorer godkända för etanol för dieselmotorer och fordon med metangasdrivna motorer (naturgas och biogas) får enligt dagens bestämmelser köra i miljözoner utan begränsning. Bestämmelserna om miljözoner reviderades därefter . Ändringarna innebär att Euro 6-fordon får köra obegränsat i miljözoner och att information om att ett fordon uppgraderats för lägre avgasutsläpp ska finnas i vägtrafikregistret. Regeringen ansåg inte att bestämmelserna ska gälla alla tunga fordon, som Transportstyrelsen föreslagit. Däremot gjordes ett förtydligande i bestämmelserna om vilka fordon som omfattas och får köra i en miljözon. Detta gjordes på grund av att det tidigare ofta var oklart vilka fordon som omfattades av bestämmelserna om miljözoner. I motion 2013/14:Sk287 av (M) anförs att regeringen bör se över bilkostnaderna på landsbygden. Kostnaden för att ha bil har ökat dramatiskt, bl.a. på grund av höga bensinpriser. Enligt motionären bör det finnas ett system som utjämnar bilhushållens merkostnader på landsbygden. I motion 2013/14:Sk389 av (FP) yrkandena 1 och 2 begärs ett tillkännagivande om rättvisa beskattningsvillkor för syntetiska drivmedel samt om transportforskning och miljözoner. Motionären anser att drivmedel bör behandlas utifrån samma skatteprinciper och att det vore logiskt att syntetiska bränslen framställd ur naturgas beskattas som naturgas för drift av motorer alternativt naturgas för andra energiändamål, samt att syntetisk gas framställd ur avfall och biomassa skattebefrias i enlighet med de principer som gäller för dessa insatsprodukter. Motionären påtalar också att eftersom vägtransporter står för en stor andel av CO2-utsläppen är det oerhört angeläget med fortsatt forskning och utveckling kring drivmedel, avgaser och bilars vikt och utformning, vilket kan utveckla framtida företag och leda till miljömässiga förbättringar inom transportsektorn. I samma motion sägs också att det behövs ett klargörande av tolkningen av reglerna i trafikförordningen när det gäller möjligheten för gamla fordon som drivs med alternativa drivmedel att köra i en miljözon. I kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 föreslås att koldioxidskatten höjs med motsvarande ca per liter bensin. Eftersom koldioxidskatten är ett viktigt klimatverktyg är regelbundna revideringar av skatten självklara i det klimatpolitiska ramverk som föreslår. Motionärerna föreslår också att energiskatten på diesel höjs med per liter 2015 som fordonsskatten för dieselbilar sänks för att åstadkomma samma energibeskattning av bensin och diesel. I motion 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslås en höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen. Ovissheten när det gäller prisrelationen mellan biogas och fossila drivmedel är sannolikt den viktigaste anledningen till att investeringar i biogasinfrastruktur uteblir. En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen är en bra början som behöver följas av långsiktiga spelregler som garanterar att det klimatsmarta är billigare för konsumenten än det klimatdåliga, anser motionärerna. Höga bensinpriser är betungande för den som måste använda bilen för att komma till arbetet eller för att nå annan samhällsservice. Det gäller, som sägs i motion Sk287, inte minst på landsbygden där avstånden kan vara stora. En betydande del av det totala bensinpriset utgörs av punktskatter och mervärdesskatt. Höjningar av drivmedelsskatterna bör därför övervägas noga. Skattesystemet kompenserar i viss mån boende i glesbygd genom att fordonsskatten är nedsatt i ett antal kommuner i norra . Den som måste använda bilen för att komma till sitt arbete kan under vissa förutsättningar även göra reseavdrag. Utskottet anser att skattereglerna så långt som möjligt bör utformas generellt för hela landet och inte användas för att utjämna regionala skillnader. Utskottet har tidigare i olika sammanhang avstyrkt förslag om differentierad drivmedelsbeskattning, differentierade reseavdrag och andra förslag om en regional differentiering av beskattning av bilismen. Utskottet avstyrker även det nu aktuella förslaget om att utreda ett system för att kompensera för merkostnader på landsbygden. beslutade i samband med behandlingen av budgetpropositionen att koldioxid- och energiskattesatserna för bränslen ska räknas om motsvarande förändringen av konsumentprisindex (bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). avslog i det sammanhanget bl.a. budgetalternativ som bl.a. innebar ytterligare höjningar av koldioxidskatten och energiskatten på bränslen. erinrade i sitt yttrande till finansutskottet att (bet. 2009/10:SkU21) beslutat om förändrade energi- och koldioxidskatter –2015. Beslutet innebar bl.a. att energiskatten på dieselolja höjdes med per liter och . Utskottet erinrade också om att godtagit att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). Arbetet med att minska utsläppen från transporterna fortsätter med det långsiktiga målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Utvecklingen av nya och hållbara drivmedel prioriteras. strävar efter att på ett kostnadseffektivt sätt nå de nationella och internationella klimat- och energipolitiska målen. pågår ett arbete med att samordna de ekonomiska styrmedlen på klimat- och energiområdet så att den önskvärda styrningen blir samhällsekonomiskt effektiv. beslutade vid höstens behandling av budgetpropositionen att den skattebefrielse för låginblandning av hållbara biodrivmedel i bensin och diesel som gällt ska ersättas av ett kvotpliktssystem som ska främja hållbara biodrivmedel. Systemet avses kunna tillämpas fr.o.m. (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). Kvotpliktssystemet innebär att det för varje kalenderår ska finnas en viss andel biodrivmedel i den kvotpliktiga volymen bensin eller dieselbränsle. Andelen biodrivmedel i dieselbränsle ska uppgå till sammanlagt minst 9,5 volymprocent av den kvotpliktiga volymen, varav ska bestå av särskilt anvisade biodrivmedel. Andelen biodrivmedel i bensin ska uppgå till minst 4,8 volymprocent av den kvotpliktiga volymen bensin. Energiskatt för hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle ska tas ut med belopp som motsvarar energiskattesatsen för jämförbart fossilt drivmedel, omräknat efter energiinnehåll. För hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle tas inte heller i fortsättningen koldioxidskatt ut, vilket åstadkoms genom avdrag i en punktskattedeklaration eller en särskild skattedeklaration. För icke hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle behålls nuvarande regler om att koldioxid- och energiskatt tas ut med samma belopp per liter respektive kubikmeter som för jämförbart fossilt drivmedel. Biodrivmedel som inte ingår i bensin eller dieselbränsle ges även i fortsättningen full befrielse från energiskatt, utöver att koldioxidskatt inte tas ut för dessa bränslen. Den nuvarande skattebefrielsen för höginblandade och rena biodrivmedel (såsom ED95, E85 och biogas) behålls även efter 2013. Utskottet vill även framhålla de satsningar som görs för att utveckla biodrivmedel. I budgetpropositionen initierades en satsning på för främst demonstration och utveckling av andra generationens biodrivmedel. Genom förslag i budgetpropositionen sker en förlängning och förstärkning av stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser genom att ytterligare 280 miljoner avsätts för detta ändamål –2016. Den som förbrukar eller säljer syntetisk bensin eller diesel som framställs av biomassa får göra avdrag för energi- och koldioxidskatten enligt bestämmelser i . För fossilbaserad syntetisk diesel, baserad på t.ex. naturgas, gäller enligt energiskattedirektivet att den ska beskattas i nivå med likvärdigt bränsle. Detta innebär att ett bränsle som ersätter diesel i en dieselmotor ska beskattas som diesel. Det går inte att tillämpa skattesatsen för naturgas bara för att naturgas varit en råvara vid tillverkningen av syntetisk diesel. Nationellt sett har naturgas en gynnsam beskattning för att vara ett fossilt drivmedel. En anledning till det är att stimulera användningen av gasdrivna fordon. Detta är ett steg på vägen mot förbättrad infrastruktur och marknad för biogas som fordonsbränsle. Utmaningen när det gäller syntetisk diesel är att övergå till att tillverka bränslet av förnybara råvaror som biogas, skogsavfall eller svartlut i stället för av fossil naturgas. Det är först när den syntetiska dieseln framställs från biomassa som den får effekt på koldioxidutsläppen. Utskottet noterar att regeringen har reviderat bestämmelserna om miljözoner och att ett förtydligande gjorts när det gäller vilka fordon som omfattas och får köra i en miljözon. Ett tillkännagivande i frågan förefaller därmed vara obehövligt. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlats i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att se över möjligheten att sänka energi- och koldioxidskatten på gruvdiesel och förslaget om att höja återbetalningen av koldioxidskatt för jord- och skogsbruksmaskiner. Jämför reservation 5 (SD). beslutade (bet. 2009/10:SkU21) om ett omfattande paket med förändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till att målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås. beslut innebar bl.a. att återbetalningen av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner sänktes i tre etapper från per liter till 2015. Energiskatten på diesel höjdes i två steg med sammanlagt per liter från per liter till per liter 2011 och till per liter 2013. Koldioxidskatten på uppvärmningsbränslen för industri (utanför EU-ETS) och jordbruk, skogsbruk och vattenbruk höjdes från av den generella koldioxidskatten på per kilo till 2011 och till 2015. höjdes energiskatten på uppvärmningsbränslen för dessa sektorer från per kWh till per kWh 2011, vilket motsvarade av den generella energiskattenivån. Begränsningsnivån i den s.k. 0,8-procentsregeln, som omfattar energiintensiva industriföretag samt jordbruk, skogsbruk och vattenbruk, fasas ut i två steg. Det första steget togs 2011 genom att begränsningsnivån höjdes från till av de framställda produkternas försäljningsvärde. Begränsningsregeln slopas helt 2015. Begränsningsregeln innebär att företag där koldioxidskatten överstiger av försäljningsvärdet endast behöver betala av det överskjutande skattebeloppet. Bestämmelsen omfattade 2009 bl.a. drygt 600 växthusföretag som fick skattelättnader med ca . Energiskatten är nedsatt till per kWh för el som förbrukas vid bl.a. yrkesmässig växthusodling samt jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Beskattningen av gödselmedel slopades . I motion 2013/14:Sk217 av (M) begärs en översyn av möjligheten att sänka energi- och koldioxidskatten för jordbrukets arbetsmaskiner på samma sätt som skett för gruvnäringens arbetsmaskiner. Kostnadsläget för livsmedelsproduktionen måste sänkas om jordbruket ska kunna utvecklas och konkurrera på lika villkor. För gruvnäringens arbetsmaskiner har energiskatten sänkts och koldioxidskatten . I kommittémotion 2013/14:Sk319 av m.fl. (SD) föreslås en höjning av återbetalningen av koldioxidskatt för jord- och skogsbruksmaskiner för att inte försämra jordbrukets konkurrenskraft ytterligare. omläggning av drivmedels- och bränslebeskattningen innebar bl.a. en höjning av koldioxidskatten och energiskatten på diesel i gruvindustriell verksamhet. Höjningen av skatten på gruvdiesel skedde genom att av energiskatten och av koldioxidskatten återbetalas i stället för hela energiskatten och av koldioxidskatten som gällde före höjningen. Koldioxidskatten på gruvdiesel höjs ytterligare 2015. Då kommer av koldioxidskatten att återbetalas. beslut innebar vidare bl.a. att återbetalningen av koldioxidskatt för dieselolja i jordbruks- och skogsbruksmaskiner sänktes i tre etapper. Ändringen syftade till att ge jordbruket, skogsbruket och växthusföretagen ekonomiska incitament att vidta åtgärder för att minska växthusgasutsläppen och till att miljömålen ska kunna nås. Omläggningen genomförs stegvis till 2015 för att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för att planera sin verksamhet och för att minska risken för koldioxidläckage vid import från länder som till skillnad från EU-länderna inte omfattas av bindande åtaganden om att begränsa utsläppen av växthusgaser. Sänkningen av återbetalningen av koldioxidskatten på dieselolja i arbetsmaskiner kan vara kännbar för vissa produktionsgrenar inom jordbruket, förutsatt att inte något görs för att begränsa användningen av fossil dieselolja i arbetsmaskiner. Det handlar om förbättrade skötselmetoder, modernisering av maskinparken eller att ersätta fossil dieselolja med biodrivmedel. Koldioxid- och energiskatten på förbrukningen av fossila uppvärmningsbränslen i de nu aktuella sektorerna är fortfarande nedsatt i förhållande till förbrukningen i övriga sektorer och uppgår till av den generella nivån. De nu aktuella sektorerna omfattas också av en nedsatt energiskatt på el. För att kompensera jordbruket för de skattehöjningar som beslutades och för att stärka jordbrukets konkurrenskraft har beslutat att slopa skatten på gödselmedel. har vidare sänkt egenavgifterna för enskilda näringsidkare, vilket gynnar det svenska jordbruket. Regeringen har tillsatt en utredning för att undersöka konkurrenskraften och utvecklingsmöjligheterna för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion (dir. 2013:20). Utredningen ska enligt direktiven dock inte föreslå åtgärder på skatteområdet. Utskottet konstaterar att drivmedelsbeskattningen höjts både för gruvnäringens arbetsmaskiner och jord- och skogsbruksföretagens arbetsmaskiner. Utskottet ser inte någon anledning för att med anledning av motionsförslagen justera de förändringar som skett. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att höginblandade biosyntetiska drivmedel som hydrerade vegetabiliska oljor (HVO) ska omfattas av skattebefrielse i likhet med E85, rapsmetylester () och biogas. Jämför reservation 6 (S, MP, V). Den skattebefrielse för låginblandning av hållbara biodrivmedel i bensin och diesel som gällt har ersatts av ett kvotpliktssystem som ska främja hållbara biodrivmedel. antog efter förslag i budgetpropositionen en lag om kvotplikt för biodrivmedel som avses gälla fr.o.m. (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). Biodrivmedel är bränslen i vätskeform som framställs av biomassa och som är avsedda för motordrift. För varje kalenderår ska det finnas en viss andel biodrivmedel i den kvotpliktiga volymen bensin eller dieselbränsle. Andelen biodrivmedel i dieselbränsle ska uppgå till sammanlagt minst 9,5 volymprocent av den kvotpliktiga volymen, varav ska bestå av särskilt anvisade biodrivmedel. Andelen biodrivmedel i bensin ska uppgå till minst 4,8 volymprocent av den kvotpliktiga volymen bensin. Kvotskyldig är den som enligt LSE är skattskyldig för kvotpliktiga volymer. Kvotpliktig volym är den mängd bensin, exklusive alkylatbensin enligt drivmedelslagen eller dieselbränsle inklusive den volym biodrivmedel som blandats in eller ingår i bränslet, för vilken skattskyldighet har inträtt under kalenderåret. Kvotplikten får bara fullgöras med biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna enligt lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Energiskatten för hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle tas ut med belopp som motsvarar energiskattesatsen för jämförbart fossilt drivmedel, omräknat efter energiinnehåll. Detta åstadkoms genom avdrag i en punktskattedeklaration eller en särskild skattedeklaration. För hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle tas inte heller i fortsättningen koldioxidskatt ut, vilket åstadkoms genom avdrag i en punktskattedeklaration eller en särskild skattedeklaration. För icke hållbara biodrivmedel som ingår i bensin eller dieselbränsle behålls nuvarande regler om att koldioxid- och energiskatt tas ut med samma belopp per liter respektive kubikmeter som för jämförbart fossilt drivmedel.