bet · H201MJU1 · 2014-12-16 00:00:00 — När det gäller övriga anslag gör utskottet samma bedömning som regeringen om fördelningen av medel på anslagen inom utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker därmed i övrigt proposition 2014/15:1 när det gäller utgiftsområde 20 punkterna 2–13. Övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Utskottets förslag i korthet lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt om att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod som förfogar över och som inte behövs för avräkning mot åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012. Jämför reservation (SD) och motivreservation (M, C, FP, KD). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod som förfogar över och som inte behövs för avräkning mot åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012. Eftersom har minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad har åtagit sig under den första åtagandeperioden av Kyotoprotokollet till om klimatförändringar (klimatkonventionen), har ett överskott av utsläppsutrymme uppstått. En slutlig beräkning av överskottets exakta storlek och avräkningen mot åtagande sker i enlighet med protokollets regler först inför den s.k. avräkningsperioden, som preliminärt ska vara genomförd . Syftet med annulleringen är att bidra till en ökad global ambition för utsläppsminskningar. Mot bakgrund av den begränsade efterfrågan och stora tillgången av utsläppsutrymme samt avsaknaden av en fungerande marknad för detta, bedömer regeringen att det inte går att ange något ekonomiskt värde för det svenska överskottet av tilldelat utsläpps-utrymme. uppmanade 2010 regeringen att underställa frågan om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter skulle hanteras (bet. 2009/10:MJU21, rskr. 2009/10:223). Regeringen skulle i detta sammanhang återkomma till med sina bedömningar och förslag i frågan. Utskottet förutsatte vidare att regeringen skulle återkomma till med uppgifter om det svenska överskottet av utsläppsrätter inklusive uppskattat värde för dessa. För att bidra till en ökad global ambition för utsläppsminskningar till 2020 anser utskottet att det är politiskt motiverat att det svenska överskottet av tilldelat utsläppsutrymme ska annulleras. Det bästa sättet att garantera att gjorda utsläppsminskningar faktiskt blir bestående är att annullera överskottet av utsläppsrätter. Genom att annullera utsläppsrätterna anser utskottet att sänder en tydlig signal om politiskt ansvar i klimatpolitiken. Utskottet tillstyrker förslaget om att annullera överskottet av tilldelat utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljömålssystemet. I motion 2014/15:1473 av (M) framhåller motionären att det är viktigt att bevara miljökvalitetsmålen och säkerställa att de uppnås. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till åtgärder som innefattar kostnader och en tidsplan för att klara miljökvalitetsmålen (yrkande 1). En viktig del i miljömålssystemet är de etappmål som är steg på vägen till att nå såväl generationsmålet som miljökvalitetsmålen. Etappmålen har stor betydelsen för att premiera det arbete som läggs ned på att nå de långsiktiga målen och de behöver därför behållas (yrkande 2). Likaså är det viktigt att behålla Miljömålsberedningen för att säkerställa en långsiktighet i arbetet, en förankring i politiken och en möjlighet för att påverka arbetet (yrkanden 3). Av budgetpropositionen framgår att gör bedömningen att enbart 2 av de 16 miljökvalitetsmålen kommer att nås med den nuvarande politiken. Det krävs således avgörande åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande och arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet förutsätter också att arbetar för en ambitiös miljöpolitik inom EU och internationellt. Enligt budgetpropositionen behöver man fortsätta att bedriva ett samarbete med länder som är av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet. Samarbetet kan också bidra till att internationella miljökonventioner, regelverk och policyåtgärder på miljö- och klimatområdet kan införlivas i samarbetsländernas miljölagstiftning och bidra till att uppfylla av miljökvalitetsmålen. I propositionen framhålls vidare att kommer att fortsätta med att engagera sig i miljöarbetet inom FN:s miljöprogram , genom bl.a. det årliga bidraget till Uneps miljöfond. Detta ligger även i linje med politik för global utveckling (PGU), som är hela regeringens gemensamma ansvar. En nationell miljömålssamordnare har utsetts för att bl.a. verka för att stärka samverkan med näringslivet för att ytterligare öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Miljöövervakningen är ett kvitto på tillståndet i miljön och svarar på frågan om beslutade åtgärder får avsedd effekt. Miljöövervakningen ger t.ex. svar på vilka farliga ämnen som finns i människor och i miljön. Med en bättre övervakning av tillståndet i miljön ökar möjligheten att upptäcka och förebygga risker för människors hälsa och miljön. Miljöövervakningen är central för att följa upp miljökvalitetsmålen och för att ta fram underlag för nya miljöåtgärder och justera redan beslutade åtgärder. Resultaten från miljöövervakningen används också för internationell rapportering, speciellt enligt EU:s miljödirektiv. I granskning av den svenska miljöpolitiken uppmärksammas bl.a. vikten av effektiva administrativa styrmedel och att detta är en central del i miljöarbete. är en grundpelare i miljöarbetet och ett viktigt verktyg för att nå miljökvalitetsmålen. bör enligt propositionen även fortsatt utvecklas i den riktningen. Inledningsvis konstaterar utskottet att miljömålssystemet är kärnan i den svenska miljöpolitiken. har beslutat om såväl generationsmålet som miljökvalitetsmålen, vilket ger en långsiktighet och stabilitet i arbetet med att uppnå målen. Utskottet anser att det är av största vikt att bevara miljökvalitetsmålen. Utskottet noterar att bedömer att endast 2 av de 16 miljökvalitetsmålen kommer att uppnås med den nuvarande politiken. Utskottet beklagar detta förhållande och vill understryka att arbetet behöver intensifieras. Enligt utskottet behöver många åtgärder vidtas för att målen ska kunna nås, och takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen behöver öka. I sammanhanget vill utskottet nämna att frågan om utvecklingen av miljömålssystemet behandlades i betänkande 2013/14:MJU28 Svenska miljömål. Utskottet konstaterar i likhet med vad som framgår av propositionen att det behövs ett internationellt engagemang för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande. Exempelvis påverkar utsläpp till luft och vatten i miljön i andra länder, och andra länders utsläpp påverkar tillståndet i miljön i . Utskottet anser i likhet med regeringen att samarbeten inom EU och internationellt är viktiga för att flera av miljökvalitetsmålen ska kunna nås. När det gäller frågan om Miljömålsberedningen vill utskottet hänvisa till sin behandling av regeringens förslag om en ny målstruktur för miljömålsarbetet i betänkande 2009/10:MJU25. Utskottet välkomnade regeringens avsikt att tillsätta en parlamentarisk beredning med uppgift att ta fram beslutsunderlag med förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Utskottet ansåg bl.a. att det var angeläget att etappmål inom miljömålssystemet blev föremål för politisk diskussion och förankring. Enligt utskottets bedömning var den politiska förankringen väsentlig för dels miljömålssystemets legitimitet, dels etappmålens utformning som i sin tur ligger till grund för de åtgärder som vidtas och uppföljningen av resultatet. Utskottet konstaterar att den parlamentariska miljömålsberedningen på regeringens uppdrag tar fram förslag till strategier och etappmål. Detta sker i bred samverkan med samhällets aktörer, och enligt utskottet ger detta goda förutsättningar för en bred förankring av strategierna och etappmålen i enlighet med intentionerna. Detta innebär att utskottets uppfattning om Miljömålsberedningen således ligger fast. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det är viktigt att regeringen och får ett genomarbetat beslutsunderlag till stöd för sina beslut. Utskottet vill därför framhålla att det är positivt att genomförandet av miljöpolitiken löpande följs upp, utvärderas och granskas. Utöver de insatser som kommenteras i budgetpropositionen kan det tilläggas att utskottet regelbundet genomför uppföljningar inom sitt beredningsområde. I detta betänkande behandlas utskottets uppföljningar av dels stöd till lokala åtgärder mot övergödning, dels regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 20. För mer utförliga resonemang om utskottets syn på resultatet av vissa åtgärder som har vidtagits för att nå målen hänvisas till dessa avsnitt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2014/15:1473 (M) yrkandena 1–3 nu lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Bemyndigande om annullering av överskott, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2014/15:1 utgiftsområde 20 punkt 1. bör avslå regeringens förslag om att ska bemyndiga regeringen att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod som förfogar över men som inte behövs för avräkning mot åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012. Bemyndigande om annullering av överskott, punkt 4 – motiveringen (M, C, FP, KD) av (C), (M), (M), (M), (M), (FP) och (KD). Vid FN:s klimatförhandlingar i gjordes en frivillig överenskommelse mellan en grupp länder, som förbundit sig att leva upp till Kyotoprotokollet, att inte köpa överblivet utsläppsutrymme från första åtagandeperioden. Det var ett för klimatet oerhört viktigt beslut och ett beslut som bl.a. drevs fram av och den dåvarande regeringen. Det beslutet innebär att det i praktiken inte finns en marknad för utsläppsrätter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod och att överskott därför inte har något värde och inte kan användas för ökade utsläpp från andra länder. En annullering av överskottet såsom den nuvarande regeringen föreslår har därför ingen egentlig påverkan på vare sig budgeten eller klimatet. Det viktiga beslutet för klimatet var det som togs i . Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 3 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S) anför: ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de borgerliga partierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sade nej till vid valet . Den Socialdemokratiska och Miljöpartistiska regeringen i samarbete med ser fördelningen inom utgiftsområde 20 som en del av budgetpropositionens förslag som en helhet. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 20 inte får överstiga 6 405 418 000 (bet. 2014/15:FiU1). Regeringens förslag på utgiftsområdet överstiger denna nivå och kan således formellt inte tas upp till behandling. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om vår politik på utgiftsområde 20. Anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med regeringens budgetproposition. Vi delar regeringens uppfattning att det är tid för ansvar. 14 av 16 miljömål nås inte med hittillsvarande borgerliga politiken. Väljarna röstade också bort den politiken i senaste valet. De röstade bort av en moderatledd borgerlig politik som konsekvent och tydligt inte lyckats leverera en tillräckligt kraftfull klimat- och miljöpolitik. får dock människor i just det man röstade bort. Det blev effekten av en, i förväg aviserad till de borgerliga partierna, aktiv stödröst från . Det är beklagansvärt, inte minst för att och världen istället skulle behöva en mer aktiv och progressiv klimat- och miljöpolitik baserad på breda majoriteter och långsiktighet. Om jordens temperatur fortsätter att stiga i den takt som forskarna nu ser och förutspår kommer det att få allvarliga konsekvenser för allt liv på jorden, även vårt. Regeringen ville med förslagen i budgetpropositionen på riktigt höja anslag och ambitioner på nationell och global nivå för att ta ledning i detta arbete. ska gå före och visa vad som är möjligt och aktivt lägga förslag som gör att det möjliga också kan bli verklighet globalt. Regeringens klimat- och miljösatsningar i budgetpropositionen var satsningar som så länge efterfrågats på såväl nationell som regional nivå. De omfattade bland annat stora investeringar i lokala klimatåtgärder och skydd av skog, värdefull natur och hav. Det är reformer som skulle frigöra det lokala och regionala engagemanget för klimatsmarta lösningar och nödvändiga investeringar för att vi ska kunna bevara den biologiska mångfalden till nästa generation. Totalt innebar förslaget från budgetpropositionen en förstärkning av miljöbudgeten med 1,53 miljarder jämfört med den ram för utgiftsområde 20 som de borgerliga partierna med stöd från nu fastställt. Vi anser i likhet med regeringen att anslaget 1:1 ska förstärkas med i förhållande till förslaget från de borgerliga partierna. Vi vill ge förutsättningar att hantera de föreslagna satsningarna. Regeringens ambition är att ta krafttag i arbetet med att öka takten med att nå miljökvalitetsmålen och det krävs stora satsningar för att det ska vara möjligt att nå de havs- och vattenrelaterade målen. Miljöövervakning är en grundläggande del av havs- och vattenarbetet. Med bättre övervakning av tillståndet i miljön ökar möjligheten att upptäcka risker för hälsa och miljö. Vi delar regeringens uppfattning om ökade satsningar på förbättrad miljöövervakning, framförallt avseende havs- och vattenrelaterad miljöövervakning, med och , bl.a. eftersom EU:s ramdirektiv för vatten och EU:s havsmiljödirektiv ställer stora krav på miljöövervakning. De borgerliga partierna (M, FP, C, KD) avvisar regeringens förslag och minskar anslaget. Regeringen menade att det behövs en tydlig ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald, hav och vatten. Det pågår en global kris för den biologiska mångfalden med en av de största utrotningarna av arter i planetens historia. Regeringen föreslog därför en stor satsning på svensk natur budget. Anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur som används för inköp av skyddsvärd natur skulle ökats med för att spara skyddsvärd skog och skydda områden. skulle anslaget utökats med . Dessutom föreslog regeringen att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ökas med för att bevara arter och förbättra skötseln av skyddad natur. Som ett led i kunskapsuppbyggnaden om biologisk mångfald föreslog regeringen ökade anslag till och Nationalnyckeln med och framåt (utgiftsområde 23). Hela denna stora förstärkning för den biologiska mångfalden, hav och vatten, avvisas av de borgerliga partierna. När det gäller frågan om hur bekämpningen av översvämningsmyggor ska finansieras så konstaterar vi att regeringen inte har någon annan uppfattning är den tidigare borgerliga regeringen. Vi liksom regeringen vill medverka till att det tas fram hållbara åtgärder för att hantera problemet – detta för att säkra en god livsmiljö för människor, djur och natur även på lång sikt. Regeringen föreslog att anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden skulle ökas med jämfört med . Att denna ökning avvisats av de borgerliga partierna menar vi kommer att innebära att många nödvändiga saneringar viktiga för att värna miljön, människors hälsa äventyras och får ställas in. Det är allvarligt för spridningen av farliga ämnen och försvårar möjligheten att nå miljömål om en giftfri miljö. En vardag fri från gifter med fokus på barn är en av den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringens prioriteringar i miljöpolitiken. Vi delar uppfattningen att detta är mycket angeläget. Regeringen har redan aviserad en rad åtgärder. Det handlar om nya ekonomiska styrmedel som regeringen avser bör vara ett komplement till regleringar. Det handlar om att ska ha ambitionen att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Fokus i regeringens arbete kommer att vara att fasa ut och ersätta farliga ämnen som finns i människors vardag. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslaget för Kemikalieinspektionen ska förstärkas. I regeringens budgetförslag görs en bred klimatsatsning. För att minska klimatpåverkan föreslog regeringen ett nytt anslag 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner. Stödet skulle enligt förslaget ligga på , då systemet är under utformning. Därefter skulle resurserna komma att utökas till . Stöd till det lokala klimatarbetet bygger på det stora klimatengagemang som varit framgång. Utvärderingar av tidigare stödprogram visar på stora utsläppsminskningar och att stöden genererat ökade investeringar. En nationell investeringsstimulans för nästa steg i minskade klimatutsläpp efterfrågas i stor utsträckning av den lokala och regionala nivån i hela . Regeringen svarade upp mot detta i det nya ambitiösa förslaget om lokala klimatinvesteringar. Det är bara att beklaga att de borgerliga partierna helt avvisar detta anslag i statsbudgeten. äger det viktigaste internationella klimattoppmötet sedan rum i . Ökad klimatfinansiering till utvecklingsländer och klimatinsatser är grundläggande för och EU:s trovärdighet i klimatförhandlingarna. Regeringen vill ta ett ökat ansvar för klimatpåverkan och inför mötet i och föreslog därmed att finansieringen till den gröna klimatfondens (GCF) ökas med . Förslaget fanns med i den höständringsbudget som fastställde . Men någon konsekvensändring i de budgetramar som de borgerliga partierna med stöd från nu fastställt finns inte. Regeringen hade i sin budgetproposition finansierade additionella medel till fonden . som just passerat har vi tydligt sett vilken typ av väder och problem som klimatförändringarna för med sig, även för oss som bor i . Veckor av onormal hetta följdes av en av de värsta skogsbränder som någonsin drabbat . Regeringen vill stärka förutsättningarna för att anpassa samhället till ett förändrat klimat genom utökade satsningar. Regeringens föreslog att göra satsningar på klimatanpassning med , varav 150 000 000 stärker kommunernas förebyggande arbete att fördelas från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och skulle gå till en permanent satsning för att bland annat öka tillgången på klimatinformation och annat kunskaps- och planeringsstöd för klimatanpassning. Också detta avvisas av de borgerliga partierna. Avslutningsvis föreslog regeringen att öka anslaget till 1:17 Havs- och vattenmyndigheten med i förhållande till de borgerliga partiernas förslag så att myndigheten ska kunna hantera de nya satsningarna på havs- och vattenmiljön som vi vill göra. När det gäller övriga anslag hänvisar vi till vad som anges i propositionen. Under utskottets behandling av utgiftsområde 20 framkom att det budgetförslag för utgiftsområdet som ansluter till de ramar en majoritet i kammaren (M, FP, C, KD och SD) aktivt röstade igenom i kammare, nu inte har en majoritet i utskottet. Här är agerande anmärkningsvärt. I kammarens omröstning om budgetramarna röstade SD aktivt för det borgerliga alternativet som innebär betydligt lägre ramar för utgiftsområdet. När Miljö- och jordbruksutskottet sedan behandlar en budget inom de nya lägre ramarna säger sig nu SD tvärtom vilja ha högre ramar än de borgerliga partierna i alliansen för utskottets utgiftsområde 20, dock fortfarande lägre än regeringens förslag. En helt fundamental grund för att riksdagsarbetet ska fungera är att partierna uppträder konsekvent och tar ansvar för sina beslut. agerande i detta fall undergräver den parlamentariska ordning som folkstyret vilar på. Vi konstaterar att även om våra tre partier (S, MP och V) har fler röster i utskottet än de partier (M, FP, C och KD) som står kvar vid de ramar de röstat för i kammarens rambeslut så väljer vi att inte bidra till mera oordning i riksdagsbeslutet. Av den anledningen deklarerar vi att vi inte deltar i beslutet, att vi står kvar vid den budget vi aktivt röstade för och lämnar detta särskilda yttrande för att beskriva vår politik med högre ramar och ambitioner för utgiftsområde 20. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 3 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden.