bet · H101MJU10 · 2014-03-17 00:00:00 — 2013/14:MJU10 Djurskydd Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I detta betänkande behandlar utskottet sammanlagt 95 motionsyrkanden om djurskydd från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. De frågor som tas upp avser bl.a. översyn av djurskyddslagen, djurhållning, avel, offentlig förevisning av djur och djurhälsovård. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till att det pågår ett beredningsarbete inom som rör de väckta förslagen eller att frågan är under utredning. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat , och dessa motionsförslag behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 17 reservationer (S, MP, SD, V) och 4 särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (MP, V) 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (S) Ålders- och kompetenskrav för djurhållning m.m. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkandena 39 och 40. Reservation 3 (MP) 2013/14:MJ372 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2013/14:MJ501 av (SD) yrkande 4. Reservation 4 (SD) Brott mot djurskyddslagen m.m. 2013/14:MJ347 av (S) och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 5 (MP, SD, V) 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 6 (MP, V) 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkandena 18 och 20. Reservation 7 (MP, V) Förebyggande av beteendestörningar m.m. 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 8 (S, MP) 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkandena 7, 14–16 och 26. Reservation 9 (MP, V) Kirurgisk kastrering av grisar 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 19. Reservation 10 (MP) 2013/14:MJ316 av (M) och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 22. Reservation 11 (MP, V) 2013/14:MJ211 av (SD). Reservation 12 (SD) 2013/14:MJ376 av m.fl. (FP) yrkandena 1–6, 2013/14:MJ407 av och (båda S), 2013/14:MJ412 av de (M), 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 38. Reservation 13 (S, MP, V) Ormar och giftiga djur 2013/14:MJ247 av m.fl. (FP) yrkandena 1–6, 2013/14:MJ281 av och (båda S) och 2013/14:MJ325 av (M). 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 5, 2013/14:MJ409 av (S) och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 36. Reservation 14 (MP, V) Offentlig förevisning av djur 2013/14:MJ448 av och (båda SD) och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkandena 34 och 35. Reservation 15 (MP) Reservation 16 (SD) 2012/13:MJ422 av (S), 2012/13:MJ425 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 10. Reservation 17 (S, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), i (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 95 motionsyrkanden om djurskydd från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. De frågor som tas upp avser bl.a. översyn av djurskyddslagen, djurhållning, avel, offentlig förevisning av djur och djurhälsovård. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående beredningsarbete som rör de väckta förslagen eller till att frågan är under utredning. Av dessa tar 43 yrkanden upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Genom ett regeringsbeslut uppdrogs åt en särskild utredare att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens innehåll, lämna förslag till ny djurskyddslag och djurskyddsförordning och ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas (dir. 2009:57). Utredaren i översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll (djurskyddslagsutredningen) lämnade betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) till regeringen. Syftet har dels varit att undersöka hur lagstiftningen kan moderniseras och förenklas, dels att finna lösningar på ett antal särskilda djurskyddsproblem. Villkor för den nya djurskyddslagstiftningen har varit att den ska uppnå minst samma djurskyddsnivå som gällande lagstiftning, utgå från de enskilda djurens behov och verka förebyggande. Bestämmelserna i djurskyddslagstiftningen ska även vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Många motionsyrkanden berörs av utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag. Beredning av utredningsbetänkandet pågår inom , och en proposition kan enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet förväntas . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om djurskyddslagstiftningens struktur och detaljeringsgrad (MP), föreskrifter (S), ålders- och kompetenskrav för djurägare och för djurhållning (S, MP), begränsningar av tillåtna sällskapsdjur (MP), djurskyddskontrollanters yrkeserfarenhet (SD), volontärarbete (SD), brott mot djurskyddslagen (MP), grovt djurplågeri (S) och omhändertagande av djur (MP). Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (S), 3 (MP), 4 (SD), 5 (MP, SD, V) och 6 (MP, V). I fråga om översynen av föreskrifter om djurskyddet anförs i kommittémotion 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 1 att översynen av föreskrifter bör göras på vetenskaplig grund, att ett vetenskapligt råd ska knytas till revisionen och att översynen ska göras i nära samarbete med bransch- och intresseorganisationer. I vissa avseenden är det etiska avgöranden som ska vara ledande, och då bör dessa tydliggöras i lagstiftningen. I kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 5 anförs att det är hög tid att regeringen återkommer med de förslag från utredningen som stärker djurens ställning. När det gäller djurskyddslagstiftningens struktur och detaljeringsgrad anförs i motionens yrkande 6 att djurskyddslagen bör ha ett förebyggande syfte och tydligare peka ut ansvaret för djurens välfärd. Det är ett demokratiskt problem att lagstiftningen ställer en rad krav på t.ex. naturligt beteende, men att dessa i föreskrifter kompromissas bort i en avvägning mot näringens ekonomiska intressen. Ålders- och kompetenskrav för djurhållning m.m. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ372 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör djurskyddskontrollanter som inspekterar och handlägger kontroll av djurbesättningar ha egen yrkeserfarenhet av djurhållning. Många jordbrukare känner olust inför vetskapen att en kontrollant utan egentlig kunskap och erfarenhet av djurhållning när som helst kan dyka upp och göra anmärkningar som kan få långtgående konsekvenser. I kommittémotion 2013/14:MJ485 (S) yrkande 2 anförs att det är viktigt att det i lagen tydliggörs att den som är ansvarig för djurens välfärd är djurägaren eller den som på annat sätt förfogar över djuret. Därför behöver också lagen innehålla kompetenskrav för alla djurägare och utbildningskrav för djurägare med yrkesmässig eller större djurhållning. I fråga om att underlätta volontärarbete inom djurskyddsområdet anförs i motion 2013/14:MJ501 av (SD) yrkande 4 att volontärer behövs för att klara av arbetet med ett effektivt djurskydd. Exempelvis djurparker och inte minst katthem är inte alltför sällan i stort behov av volontärer för att klara av sitt arbete. Även djurskyddspolisen i kommer att försöka satsa på volontärer inom djurskyddsverksamheten. Det krävs det en förbättrad möjlighet för behövande organisationer att hitta och använda sig av personer som är villiga att arbeta ideellt. I fråga om ålders- och kompetenskrav för djurhållning föreslås i kommittémotion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 39 en åldersgräns för att få ha huvudansvaret för ett djur. Det bör också införas krav på utbildning för alla som har ansvar för djur. Motionärerna vill även se begränsningar av vilka djurarter som får hållas som sällskapsdjur, eftersom flera djurslag är direkt olämpliga att hålla som husdjur (yrkande 40). Det gäller såväl djur vars behov är svåra att tillgodose i hemmiljö som viltfångade djur som kan ha negativa effekter på den vilda populationen. Till exempel behöver kaniner och fåglar sällskap och ha möjlighet att gräva respektive flyga. Brott mot djurskyddslagen m.m. I motion 2013/14:MJ347 av (S) anförs att allt fler sällskapsdjur far illa. Misshandel och regelmässig tortyr har ökat drastiskt. finns bara brottet djurplågeri, som kan ge högst fängelse, i . Det finns skäl att se över djurplågeribrottet och överväga om man inte ska införa brottet grovt djurplågeri. I fråga om brott mot djurskyddslagen anförs i kommittémotion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 9 att djurskyddslagsutredningen förordar att straffvärdet höjs och att ett grovt brott mot djurskyddslagen samt grovt djurplågeri införs. Det skulle förstärka djurens rättssituation, eftersom det sannolikt skulle resultera i att brott som begås mot djur prioriteras högre än . Polisen bör enligt kommittémotion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 11 inte ansvara för omhändertagandet och förvaringen av omhändertagna djur. Detta ansvar bör ligga på , och offentliga resurser bör ges till organisationer som kan vara behjälpliga med det fortsatta omhändertagandet och omplaceringar. Det är dock viktigt att polisen även i fortsättningen är behjälplig som handräckning och vid omhändertagandet av övergivna och skadade djur. Polisen har en viktig roll vid djurskyddsbrott. Utskottet konstaterar inledningsvis att i stor utsträckning har delegerat normgivningsmakten till regeringen på djurskyddsområdet, med möjlighet till vidare delegering till expertmyndigheten, som besitter sakkunskap på området. Utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) lämnades till regeringen . Landsbygdsdepartementet har upplyst utskottet om att beredning av utredningsbetänkandet pågår inom och att regeringen har för avsikt att återkomma med en proposition i vår. I utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) anförs att det är viktigt att djurskyddslagstiftningen vilar på en tydlig etisk grund och har en stark förankring i samhället. Utredaren anser att det med en användning och ett hållande av djur medföljer en moralisk skyldighet att ta hänsyn till djurens behov och välfärd. En djurhållning måste enligt utredarens mening ge djuren en god djurvälfärd om den ska anses vara etiskt acceptabel. Med djurvälfärd avser utredaren såväl hälsa och biologisk funktion som beteendebehov och känslor. En god djurvälfärd innebär att djuren mår bra såväl fysiskt som psykiskt. Att djuren ges en god djurvälfärd är inte enbart viktigt ur ett moraliskt perspektiv utan även ur ett folkhälsoperspektiv. Ett gott djurskydd, en god djurhälsa och en god folkhälsa är starkt förknippade med varandra. När djur ges en god djurmiljö och möjlighet att uttrycka naturliga beteenden leder det till friskare djur som inte behöver behandlas med läkemedel. Detta ger enligt utredarens mening en ovärderlig samhällsvinst i form av t.ex. låg antibiotikaresistens och säkra livsmedel för konsumenterna. Att ett gott djurskydd även är viktigt ur ett folkhälsoperspektiv glöms ofta bort när värdet av djurskyddet diskuteras. Att skydda djur från smittsamma sjukdomar är också en del av ett gott djurskydd. Utredaren presenterar i betänkandet ett förslag på en ny djurskyddslag och en ny djurskyddsförordning. Förslaget innebär att detaljeringsgraden i lag och förordning sänks och mer detaljerade bestämmelser flyttas till djurskyddsföreskrifter där de kan uppdateras och justeras i takt med forskning och utveckling. Vidare anser utredaren att djurskyddsföreskrifter bör ses över, och lämnar förslag på hur detta bör göras. Utredaren föreslår att regeringen ska ge i uppdrag att se över föreskrifterna i syfte att sänka detaljeringsgraden, öka målstyrningen och göra om föreskrifterna till allmänna råd där så är möjligt utan att sänka djurskyddsnivån. Utredaren föreslår dock inte någon generell sänkning av föreskrifternas detaljeringsgrad utan anser att denna måste bedömas utifrån de djurskyddsrisker, behov och förutsättningar som ligger till grund för varje enskild bestämmelse. Alla föreskrifter ska vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet, och förändringsarbetet ska ske i samråd med bransch- och intresseorganisationer. För att stärka den vetenskapliga grunden anser utredaren att ett vetenskapligt råd ska kopplas till revisionen av föreskrifterna. Syftet med den nya djurskyddslagen är enligt utredningen att säkerställa ett gott djurskydd och en god djurhälsa samt att främja respekten för djur och deras välfärd. Utredaren anser att respekten för djur är grundläggande för all djurhållning. I lagen ska det också anges att djur har ett egenvärde oavsett vilken nytta de har för människan, och att lagstiftningens bestämmelser ska baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Utskottet konstaterar att enligt 3 § förordningen (2009:1464) med instruktion för ska myndigheten säkerställa ett gott djurhälsotillstånd hos djur i människans vård och säkerställa ett gott djurskydd. har inrättat ett djurskyddsråd vars funktion är att stödja myndigheten i dess arbete med djurskyddsfrågor (jfr bet. 2013/14:MJU2). Rådet ska fungera som ett rådgivande organ och vara ett hjälpmedel för att driva på utvecklingen inom etik, utbildning och forskning inom djurskyddsområdet. Utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag bereds i , och en proposition i ärendet väntas . Utskottet anser att motionerna 2013/14:485 (S) yrkande 1 och 2013/14:518 (MP) yrkandena 5 och 6 bör lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående beredningsarbetet. Ålders- och kompetenskrav för djurhållning m.m. I utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag konstateras att det i den nuvarande djurskyddslagen inte finns något krav på att en viss ålder ska ha uppnåtts av den som självständigt ansvarar för djurs skötsel. Enligt utredarens mening motsvarar den svenska djurskyddslagstiftningen därför inte kraven i konvention om skydd av sällskapsdjur (ETS 125). Den svenska lagstiftningen för sällskapsdjur motsvarar inte heller andra krav i sällskapsdjurskonventionen. Konventionens definition på sällskapsdjur är djur som hålls eller är tänkta att hållas av människan, närmare bestämt i privata hem för nöje och sällskap. Detta innebär att de även innefattar hund och katt förutom övriga sällskapsdjur. Sällskapsdjurskonventionen har krav på utbildning eller motsvarande kompetens så att man kan uppfylla konventionens krav hos alla som bedriver handel, kommersiell uppfödning och inackorderar, hyr ut eller verkar i ett djurhem. De som driver sådan verksamhet ska också anmäla denna till berörd myndighet och uppge vilken kompetens de har. Verksamheten får inte heller bedrivas om rätt kompetens saknas. Utredaren anser att det bör tydliggöras i lagen att den som är ansvarig för djurens välfärd är djurägaren eller den som på annat sätt förfogar över djuret. Det bör även anges i lagen att en person ska vara för att få ha huvudansvaret för ett djur. Som utredaren ser det är det inte rimligt eller rätt att begära att ett barn ska kunna ta på sig ansvaret vare sig för den kunskap eller de resurser som krävs som huvudansvarig för ett djur. Vidare bedömer utredaren att den åtgärd som har störst potential att förbättra djurens välfärd är att höja kompetensen hos djurägarna. För att uppfylla konvention för såväl produktionsdjur som sällskapsdjur bör utbildningskrav införas för den som i yrkesmässig eller i större omfattning håller eller hanterar djur. Detta krav bör föras in i djurskyddslagen och även omfatta personer som inte är djurägare men som på olika sätt hanterar djur. De som inte äger utan hanterar andras djur bör ha den kompetens som deras uppgifter kräver. Utredaren anser att bör få i uppdrag att se över sina djurskyddsföreskrifter när det gäller utbildningskrav och se till att det finns utbildnings- eller kompetenskrav på alla djurhållnings- eller djurverksamhetsområden som kan anses vara nödvändiga från djurskyddssynpunkt. bör också se om det bör finnas några undantag från kravet på utbildning. Som utskottet redovisat ovan bereds utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag nu i . Mot bakgrund av det arbete som pågår anser inte utskottet att någon åtgärd bör vidtas i detta skede. Utskottet avstyrker därför motionerna 2013/14:MJ485 (S) yrkande 2 och 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 39. När det gäller frågan om djurskyddskontrollanternas yrkeserfarenhet vill utskottet redovisa följande. I regleringsbrevet anges att ska bistå länsstyrelserna i deras uppdrag att utveckla nyckeltal för djurskyddskontrollverksamheten. ska respektive redovisa statistik om länsstyrelsernas djurskyddskontrollarbete till (Landsbygdsdepartementet). Slutrapporteringen med en analys i syfte att ge en bild av hur djurskyddskontrollerna har fungerat 2014 ska lämnas . ska också, efter samråd med länsstyrelserna, analysera djurskyddskontrollens resursanvändning. I redovisningen ska även en bedömning göras av om det med bibehållen kvalitet på djurskyddskontrollen finns utrymme för effektiviseringar. Uppdraget ska redovisas till (Landsbygdsdepartementet) . Utskottet har tidigare i detta betänkande redovisat att regeringen genom beslut uppdrog åt att bilda ett råd för samordning av djurskyddskontrollfrågor med uppgift att samordna löpande strategiska frågor som rör djurskyddskontrollen. Rådet ska bestå av företrädare från och länsstyrelserna. Rådet ska arbeta för samsyn och verka för att djurskyddskontrollen utvecklas mot att bli mer rättssäker, likvärdig och effektiv. Rådet träffas och ska rapportera om sitt arbete till regeringen en gång . Rådet arbetar enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet för att utveckla det samarbete som redan tidigare funnits mellan och länsstyrelserna. En målsättning är att verka för att andelen planerade djurskyddskontroller ska öka. Rådet ska bl.a. arbeta för att effektivisera länsstyrelsernas hantering av anmälningsärenden. Många av anmälningsärendena visar sig vara obefogade, och genom att skapa effektiva rutiner för hanteringen av dessa skapas utrymme för att lägga mer resurser på planerade kontroller som är riskbaserade, dvs. att länsstyrelserna kan rikta kontrollerna dit behoven är störst och använda sina resurser effektivt. valde rådet att bl.a. prioritera kompetensfrågan då man såg att samsyn och samverkan behövde förbättras inom detta område. Länsstyrelserna har arbetat med att utveckla djurskyddsinspektörernas kompetensprofil. Detta arbete innefattar bl.a. att identifiera vilken grundkompetens som behövs inom djurskyddskontrollen och hur kompetensprofilen ska ske ut. Kommunikation och bemötande är två viktiga komponenter som har identifierats. I utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag anförs att byggnadsteknisk, veterinärmedicinsk och etologisk kompetens bör ingå i förprövningsarbetet. Länsstyrelserna bör samverka i förprövningsarbetet och organisera sig, exempelvis regionvis, för att nödvändig specialisering ska kunna ske. Utredaren föreslår att ett bemyndigande införs i lagen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kontrollpersonalens kompetens. Utredaren anser att det är av stor vikt att den kontrollpersonal som utför kontrollarbetet har rätt utbildning och kompetens, och anser därför att detta bör regleras. För att förprövningen ska ske på likartat sätt i hela landet är det också viktigt att regelbundna avstämningar görs med andra länsstyrelser och . Utredaren anser att det i detta också ska ingå en tydlig policy för hur kontrollhandläggarna ska agera i olika situationer. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2013/14:MJ372 (SD) yrkande 3. När det gäller frågan om att underlätta volontärarbete inom djurskyddsområdet har utskottet fått uppgift om att regeringen ser mycket positivt på ideella engagemang i olika frågor, inte bara i djurskyddsfrågor. Ett forum inom djurskyddsområdet där kontakter kan skapas mellan myndigheter och ideella krafter med intresse för frågorna är årliga djurskyddskonferens. hölls konferensen , och temat var djurskyddskontrollen. Företrädare för djurskyddspolisen var där och berättade om hur djurskyddspolisen arbetar med djurskyddskontrollen. Vidare förekommer det ett visst utbyte mellan den ideella sektorn och . –2105 utlyses till forskning om djurskydd och djurskyddsfrämjande åtgärder, och har t.ex. beslutat ett ramprogram för forskning om hund och katt inom vilket ett av temaområdena har fokus på omgivningens inverkan på våra hundars och katters hälsa och välmående. Utskottet föreslår att motion 2013/14:MJ501 (SD) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte har tillgodosetts med vad som anförts. I fråga om begränsningar av tillåtna sällskapsdjur anförs i utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag att det inte finns kompetensmässiga eller praktiska förutsättningar för privatpersoner att hålla djur av alla arter som sällskapsdjur. Många djurarter bland de mer udda eller exotiska sällskapsdjuren har fysiologiska och beteendemässiga behov som är svåra att tillgodose för en privatperson eller i ett svenskt klimat. Det är i princip tillåtet att hålla alla djur som inte är viltfångade och som inte tillhör kategorierna primater, rovdjur eller rovfåglar. Detta omfattar ett mycket stort antal djurarter med vitt skilda behov. Mot denna bakgrund anser utredaren att lagstiftningen på området är otillräcklig. Utredaren föreslår därför att djurskyddsbestämmelserna för djur som hålls för sällskap och hobby ses över så att endast djur som är lämpade tillåts hållas. Vilka djur som inte ska anses vara tillåtna att hållas för sällskap och hobby bör anges i föreskrifter. Arbetet bör också bedrivas i dialog med forskare, bransch- och djurskyddsorganisationer. Djurskyddsbestämmelserna för sällskapsdjur bör enligt utredaren även ses över utifrån djurens behov av att få utföra naturliga beteenden. Som exempel bör fåglar endast få hållas på ett sådant sätt att deras behov av att flyga tillgodoses. Utredaren anser också att reptiler endast bör få hållas om det är praktiskt möjligt att ge dem en tillräckligt stor yta och en miljö som är stimulerande nog att ge dem en god djurvälfärd. För att underlätta djurskyddskontrollen av sällskapsdjur bör upprätta kontrollvägledningar och checklistor som är uppdelade på olika djurarter. Utskottet föreslår att motion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 40 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående beredningsarbetet av utredningsbetänkandet. Brott mot djurskyddslagen m.m. I utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag föreslås att sådana gärningar som är straffbara med böter eller fängelse i högst i nuvarande lag bibehåller samma straffskala i den nya lagen. Vissa av de bestämmelser som överförs till den nya lagen från den nuvarande djurskyddsförordningen blir straffbara med böter eller fängelse. Vissa nya bestämmelser i lagen får även samma straffskala. Straffskalan för brott mot föreskrifter meddelade med stöd av lagen sätts till böter. Utredaren inför även en definition av ringa brott. Utredaren föreslår även att ett grovt brott mot djurskyddslagen införs där straffskalan är fängelse i högst . För grovt brott mot djurskyddslagen ska dömas om brott mot lagen har begåtts med uppsåt och avsett en förpliktelse som har inneburit risk för omfattande djurlidande, betydande ekonomisk för djurhållaren eller annars är av väsentlig betydelse från djurskyddssynpunkt. Grovt brott mot djurskyddslagen ska även kunna utdömas om brottet har utförts organiserat eller systematiskt eller har utförts med förslagenhet. Till följd av att grovt brott mot djurskyddslagen införs förordar utredaren att en allmän översyn även görs av bestämmelse om djurplågeri. Utskottet anser det lämpligt att avvakta resultatet av den fortsatta beredningen inom av utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag och avstyrker därför motionerna 2013/14:MJ347 (S) och 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 9. När det gäller djurförbud och omhändertagande av djur föreslår utredaren att den som har dömts för brott mot djurskyddslagen eller inte rättar sig efter upprepade förelägganden eller beslut av kontrollmyndigheten ska kunna meddelas djurförbud om det är befogat från djurskyddssynpunkt.