bet · H201UbU1 · 2014-12-17 00:00:00 — är det indelat i tio avsnitt där sju avsnitt avser barn- och ungdomsutbildning (för läraryrket, Behörighet och legitimation, Karriärvägar för lärare, Kunskap om effektiva metoder, Rektorer och förskolechefer, med tid för varje elev och Gymnasieskolan), ett avsnitt avser och statlig vuxenutbildning (Vuxenutbildning), ett avsnitt avser högskoleutbildning (Högskoleutbildning) och ett avsnitt avser forskning (Forskning). Detta kapitel har fått en ny placering – efter resultatredovisningen och före budgetförslaget. Budgetförslaget (bemyndiganden och ramanslagen) finns i kapitel 10 och omfattar totalt ca fördelade på 99 ramanslag. Anslagen är indelade i fyra grupper: barn-, ungdoms- och vuxenutbildning (16 anslag), universitet och högskolor (66 anslag), forskning (13 anslag) och vissa gemensamma ändamål (4 anslag). Anslagen avser dels statlig verksamhet (statliga myndigheter och statliga utbildningsanordnare), dels riktade statsbidrag till och enskild verksamhet. Utgiftsområde 16 presenteras övergripande i kapitel 3 i budgetpropositionen, bl.a. presenteras mål och indikatorer för utgiftsområdet i en sammanfattande tabell och en resultatredovisning som avser omfattningen av de verksamheter som bedrivs inom utgiftsområdet (uppgifter i tabellform om antal barn/elever/studerande, offentliga kostnader och antal lärare/personal). Kapitlet innehåller också en uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål. Resultatredovisningen presenteras också per verksamhetsområde. Regeringen har delat in verksamheterna i fem verksamhetsområden (VO) med ett kapitel för varje område: barn- och ungdomsutbildning (kapitel 4), kommunernas vuxenutbildning (kapitel 5), eftergymnasial yrkesutbildning (kapitel 6), universitet och högskolor (kapitel 7) och forskning (kapitel 8). Kapitlen följer i huvudsak samma struktur: mål för verksamhetsområdet, resultatredovisning (uppgifter om verksamhetens omfattning och resultatindikatorer) och analys och slutsatser. Regeringen aviserar i årets budgetproposition en översyn av mål och indikatorer inom utgiftsområde 16 och avser att återkomma till detta i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 s. 36). Regeringen avser också att se över hur målen för verksamhetsområdena barn- och ungdomsutbildning, kommunernas vuxenutbildning och kan formuleras utifrån ett jämställdhetsperspektiv och vilka indikatorer som kan kopplas till målen (prop. 2014/15:1 s. 169 och s. 179). Resultatredovisningen för barn- och ungdomsutbildningen och för kommunernas vuxenutbildning innehåller även en redovisning av statens olika insatser inom området (nya regelverk, riktade statsbidrag och myndighetsverksamhet). Avsnittet om statliga insatser för barn- och ungdomsutbildningen innehåller 17 olika rubriker, varav 7 rubriker har ett antal underrubriker (sammanlagt finns det 31 underrubriker). Avsnittet om statliga insatser för kommunernas vuxenutbildning innehåller 7 olika rubriker. Uppföljningen av riktade statsbidrag Utgiftsområde 16 omfattar totalt ca i årets budgetproposition. Utvecklingsmedel till prioriterade skolområden föreslås under fyra anslag (anslaget 1:5, anslaget 1:7, anslaget 1:10 och det nya anslaget 1:16) om totalt ca (varav statsbidrag för maxtaxan under anslaget 1:7 uppgår till ca ). Den enskilt största satsningen avser karriärsteg för lärare. Regeringen föreslår att avsätts 2015 för statsbidrag till karriärsteg för lärare (förstelärare och lektor). Enligt regeringen är det viktigt att en så omfattande reform följs upp och kvalitetssäkras (prop. 2014/15:1 s. [4] En annan stimulansåtgärd som regeringen noga kommer att följa effekterna av gäller förskolan (prop. 2014/15:1 s. 166). Regeringen föreslår att avsätts för att stimulera minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan. hanterar ett femtiotal statsbidrag av olika slag som uppgår till ca . Majoriteten av bidragen regleras genom förordningar och föreskrifter eller är uppdrag som getts i särskild ordning. Flertalet av bidragen är riktade till skolhuvudmän men några fördelas också till organisationer och myndigheter (årsredovisning 2013 s. 122). har statsbidragens komplexitet ökat enligt , och flera bidrag utgör viktiga delar av större utvecklingsinsatser (årsredovisning 2012 s. 106). gick igenom de statsbidragssatsningar som genomförts 2011–2013 och i vilken utsträckning olika kommuner deltar. kommer att presentera en årsrapport där deltagandet i statsbidragssatsningar är det huvudsakliga temat. skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn, som behandlades av finansutskottet , gav regeringen i kapitlet om skolväsendet under rubriken av vissa riktade statsbidrag en kort sammanfattning av uppföljningar och utvärderingar av vissa riktade statsbidrag som presenterats eller avsåg bidrag (skr. 2013/14:102 s. 122–125). välkomnade då att skrivelsen i större utsträckning än tidigare redovisade resultat av specialdestinerade statsbidrag, men ansåg att resultatredovisningen kunde vidareutvecklas så att fler bidrag utvärderas och redovisas i skrivelsen (bet. 2013/14:34). påpekade också att det har pekat på vikten av en mer fullödig utvärdering av dessa bidrag (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28 och bet. 2012/13:FiU34). Utskottet välkomnar de förändringar av redovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i de tre senaste budgetbetänkandena och ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar på form- och strukturfrågor i syfte att öka läsbarheten och förståelsen av utgiftsområdet. Utöver förslaget till riksdagsbeslut består budgetpropositionen för utgiftsområde 16 huvudsakligen av tre delar som presenteras i en logisk följd: först resultatredovisningen, därefter politikens inriktning (reformer och satsningar) och sist budgetförslaget. En förutsättning för att man ska kunna följa en verksamhet från resultatredovisningen över politikens inriktning till budgetförslaget är att de tre delarna har samma indelningsgrund. Kapitlen och avsnitten i de tre delarna är dock indelade efter olika grunder. önskade utskottet att kapitel- och avsnittsindelningarna skulle utvecklas så att läsbarheten ökar för den som vill följa en verksamhet från resultatredovisningen över politikens inriktning till budgetförslaget. Utskottet beklagar att det inte har skett någon utveckling i denna del. Utskottet vill understryka vikten av att en utveckling sker i denna riktning så att kopplingen mellan resultat och budgetförslag kan bli tydligare för varje verksamhet och också kan följas . Utskottet välkomnar den nya placeringen av kapitlet om politikens inriktning som bättre tydliggör kopplingen mellan resultat och budgetförslag, dvs. först resultatredovisningen, därefter politikens inriktning och sist budgetförslaget. ges en övergripande presentation av hela utgiftsområdet i ett inledande kapitel (kapitel 3 i budgetpropositionen). Jämfört med har några förändringar skett i vissa delar i kapitlets struktur. Utskottet ser positivt på dessa förändringar och anser att de sammantaget ger en tydligare introduktion till utgiftsområdet. Enligt utskottets mening är den information som presenteras i detta kapitel viktig för förståelsen av utgiftsområdet. Utskottet vill i sammanhanget lyfta frågan om samordning av delar av informationen i kapitel 3 (den övergripande presentationen av utgiftsområdet) och i kapitel 4–8 (resultatredovisning per verksamhetsområde). Resultatredovisningen i kapitel 3 innehåller tabeller över omfattningen av den verksamhet som bedrivs: antal barn/elever/studerande, offentliga kostnader och antal lärare/personal. Samma information redovisas per verksamhetsområde i samband med resultatredovisningen i kapitel 4–8. Utskottet anser att det är viktigt att sådan information ges såväl övergripande för hela utgiftsområdet som nedbruten per verksamhetsområde. I kapitlet om barn- och ungdomsutbildning finns det inledningsvis en beskrivning av den mål- och resultatstyrning som gäller för skolväsendet. I kapitlet om kommunernas vuxenutbildning finns det en hänvisning till denna beskrivning efter ett önskemål från utskottet . Utskottet menar att mål- och resultatstyrningen av skolväsendet är så central att en sådan beskrivning också kan ges i kapitel 3 i samband med beskrivningen av statliga styrmedel. Utskottet ser positivt på modellen med kortare eller längre verksamhetsbeskrivningar i särskilda gråa faktarutor i samband med resultatredovisningarna och noterar särskilt den nya faktarutan som beskriver högskoleverksamheten på ett koncist sätt. Utskottet välkomnar den översyn av mål och indikatorer inom utgiftsområde 16 som regeringen aviserar i propositionen och ser fram emot att ta del av den i nästa års budgetproposition. Utskottet välkomnar också att översynen görs ur ett jämställdhetsperspektiv när det gäller målen för barn-, ungdoms- och vuxenutbildningen. Utskottet kan konstatera att regeringen särskilt beskriver hur jämställdhetsperspektivet är integrerat i de två övriga verksamhetsområdena högskoleutbildning och forskning. Med anledning av den aviserade översynen vill utskottet påminna om den bestämmelse i budgetlagen (2011:203) som föreskriver att en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten ska lämnas i förhållande till de av beslutade målen (10 kap. 3 §). I förarbetena till budgetlagen uttalade regeringen att de mål som föreslås bör vara formulerade på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp. Målen bör avse de effekter man vill uppnå med de statliga insatserna. Eftersom har efterfrågat välformulerade, mätbara och uppföljningsbara mål framhöll regeringen att den självfallet ska sträva efter att utforma förslagen till mål så att de uppfyller dessa grundläggande krav (prop. 2010/11:40 s. 100–101). Utskottet har tidigare lyft frågan om utgiftsområdets målstruktur (bet. 2011/12:UbU1 s. 15) och vill med anledning av den aviserade översynen lyfta den frågan igen. Nuvarande mål för utgiftsområdet beslutades av 2011 efter förslag från regeringen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Regeringen har indelat utgiftsområdet i fem verksamhetsområden (barn- och ungdomsutbildning, kommunernas vuxenutbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, universitet och högskolor samt forskning) och har uttalat att det övergripande mål för utgiftsområdet som beslutat gäller som mål för varje verksamhetsområde. Under varje verksamhetsområde redovisas delmål och centrala indikatorer som regeringen har lagt fast och som ligger till grund för resultatredovisningen och bedömningen av måluppfyllelsen. Regeringen bedömer måluppfyllelsen för respektive verksamhetsområde och inte samlat för hela utgiftsområdet. Inom ramen för den aviserade översynen önskar utskottet därför att regeringen i enlighet med budgetlagen och dess förarbeten överväger hur den ska kunna bedöma måluppfyllelsen samlat för hela utgiftsområdet. Utöver målet för utgiftsområdet och delmålen för verksamhetsområdena finns, som framgår i kapitel 3 i budgetpropositionen, mål för verksamheterna som fastställs i lagar och andra författningar (i vissa fall överensstämmer delmålen för verksamhetsområdena med de mål för verksamheterna som har fastställts i lagar och andra författningar). Därutöver tillkommer de mål som har uppställts av EU (t.ex. de nationella målen för EU:s s.k. riktmärken inom utbildningsområdet) och de mål som styr de berörda statliga myndigheternas verksamhet. Inom ramen för den aviserade översynen är det därför önskvärt att regeringen överväger hur den ska kunna beskriva målstrukturen för utgiftsområdet och hur målen förhåller sig till varandra (prioritetsordning, eventuella målkonflikter, etc.). Utskottet vill i sammanhanget peka på den överblick som en sammanställning liknande tabellen över mål och indikatorer i kapitel 3 ger. Utskottet vill framhålla vikten av att resultaten redovisas i förhållande till målen och understryka att det förutsätter en tydlig koppling mellan mål och valda indikatorer. Utskottet vill i sammanhanget peka på utgiftsområde 15 Studiestöd som en förebild när det gäller att tydliggöra kopplingen mellan mål och indikatorer. Inom det utgiftsområdet anges det för varje indikator vilken del av måluppfyllelsen som den mäter (studiestödets rekryterande effekt, utjämnande effekt eller effekt på samhällsekonomin). Kopplingen mellan målen för utgiftsområdet och resultatredovisningen blir på så vis tydlig, vilket utskottet har lyft fram tidigare. Inom utgiftsområde 16 belyser indikatorerna för barn- och ungdomsutbildningen och kommunernas vuxenutbildning de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. För en av skolformerna – – anger regeringen vilken del av måluppfyllelsen som de olika indikatorerna avser att mäta. Utskottet konstaterar att det görs en viss koppling mellan mål och indikatorer inom utgiftsområde 16, men att det inte är konsekvent genomfört. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att resultatredovisningen för universitet och högskolor har bearbetats så att redovisningen av indikatorernas utveckling nu framgår tydligare. Utskottet vill betona vikten av att regeringen även i fortsättningen preciserar vilka indikatorer som bedöms vara centrala för att följa måluppfyllelsen. Utskottet vill liksom tidigare framhålla värdet av att också uppgifter om tillstånd och utveckling redovisas, även om de inte utgör grund för en bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet vill återigen understryka vikten av statistik för längre tidsperioder för att kunna se trender i utvecklingen inom utgiftsområdet. Resultatredovisningen för barn- och ungdomsutbildning och för kommunernas vuxenutbildning innehåller även en beskrivning av de statliga insatserna. räknades de statliga insatserna för barn- och ungdomsutbildning upp under 47 rubriker och för vuxenutbildningen under 7 rubriker. Utskottet efterfrågade då en annan utformning av denna beskrivning, t.ex. en indelning efter skolform och typ av insats (statsbidrag, reglering eller myndighetsåtgärd). En sådan indelning skulle ge en tydligare och mer samlad bild av de statliga insatserna för varje skolform och också tydliggöra myndigheternas viktiga arbete, menade utskottet. Det skulle även minska känslan av upprepning och överlappning i förhållande till framför allt beskrivningen av politikens inriktning, ansåg utskottet. innehåller avsnittet om statliga insatser för barn- och ungdomsutbildningen 17 rubriker. En nyhet är att 7 rubriker även har ett antal underrubriker, t.ex. Utbildning och fortbildning av lärare och rektorer, av kvalitet i undervisningen och stöd till eleverna och Gymnasial yrkesutbildning. Dessa 3 rubriker har sammanlagt 22 underrubriker (av totalt 31). Avsnittet om statliga insatser för kommunernas vuxenutbildning innehåller 7 olika rubriker också . Som tidigare är rubrikerna av olika slag och anger t.ex. en enskild fråga, ett reformpaket, ett myndighetsarbete eller en specifik skolform. Rubriceringen kan också variera mellan åren. beskrevs t.ex. Skolinspektionens arbete med tillsyn, tillstånd och kvalitetsgranskning under rubriken , beskrivs det under . Utskottet kan konstatera att de statliga insatserna (statsbidrag, reglering eller myndighetsåtgärd) ofta kombineras i ett reformpaket inom skolområdet. Det blir då tydligare när flera olika insatser som samlas under en gemensam rubrik, anser utskottet. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att det är lättare att följa en statlig insats om den genomgående presenteras under samma rubrik i budgetpropositionens olika delar (i resultatredovisningen under Statliga insatser och Resultatanalys samt i Politikens inriktning). Det är också lättare att följa den om den presenteras under samma rubrik . Utskottet kan även konstatera att det är svårt att vid en uppföljning särskilja verkan av de olika insatserna när flera olika statliga insatser används i ett reformpaket. Utskottet önskar därför att arbetet med att utveckla redovisningen av de statliga insatserna och deras bidrag till måluppfyllelsen fortsätter och att regeringen i det arbetet även utvecklar redovisningen av myndigheternas bidrag till måluppfyllelsen så att det blir tydligare. noterade utskottet med intresse det samlade arbete med att utveckla resultatanalysen som pågick inom . Utskottet ansåg då att resultatanalyserna kunde utvecklas ytterligare, t.ex. genom en tydligare koppling till resultatindikatorerna och en mer systematisk genomgång av indikatorernas utfall, och menade att det är viktigt att en bedömning av måluppfyllelsen konsekvent redovisas för samtliga verksamhetsområden. konstaterar utskottet att det finns en resultatanalys för alla verksamhetsområden, men att det varierar hur tydlig kopplingen till mål och anslag är. Analyserna har dock utvecklats positivt och blivit mer relevanta, anser utskottet. Utskottet vill även här peka på utgiftsområde 15 som en förebild: analysen är strukturerad efter målen för studiestödet och indikatorerna gås igenom systematiskt. Utskottet vill understryka vikten av att resultatanalysen har en tydlig koppling till politikens inriktning och budgetförslaget så att man kan följa en röd tråd genom hela budgetpropositionen. Utskottet ser positivt på att även andra bedömningsgrunder än resultatindikatorerna används i resultatanalysen, t.ex. föräldraundersökning och Skolinspektionens årsrapport om erfarenheter från tillsyn och kvalitetsgranskning. Statsbudgetens anslag utgör viktigaste instrument för att fördela medel till olika ändamål (, SOU 1996:14 s. 134). Enligt regeringsformen får anslag inte användas på annat sätt än vad har bestämt (9 kap. 2 §). Utformningen av anslagens ändamål sågs över genomgående i hela budgetpropositionen i syfte att göra den tydligare och mer enhetlig (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.5 s. 677–678). En ny rubrik – Ändamål – infördes i anslutning till tabellen för anslagsutvecklingen för respektive anslag. Vid behov kunde kompletterande information läggas till som var nödvändig för förståelsen av anslagets ändamål, men som inte var en del av ändamålet. När det gäller anslag som används för förvaltningsutgifter efterfrågade utskottet någon form av information om den aktuella myndighetens uppgifter, t.ex. en hänvisning till myndighetens instruktion. Utskottet konstaterar att någon sådan information inte har lagts till i beskrivningen av förvaltningsanslagens ändamål i årets budgetproposition för utgiftsområde 16. Inom utgiftsområde 15 har dock sådana hänvisningar lagts till i anslagen för () och () under rubriken direkt efter . Utskottet utgår från att rubriken kan användas på motsvarande sätt för förvaltningsanslagen inom utgiftsområde 16. Uppföljningen av riktade statsbidrag betonade utskottet vikten av att måluppfyllelsen av riktade statsbidrag tydligt redovisas i samband med budgetförslaget, särskilt mot bakgrund av många nya satsningar på utbildningsområdet. Utskottet konstaterar att regeringen i avsnittet Statliga insatser ofta redovisar användningen av olika riktade statsbidrag (antal deltagare, medelsåtgång, kostnader etc.), men mera sällan gör någon bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet konstaterar att det förhåller sig på motsvarande sätt med den redovisning som regeringen lämnar under rubriken av vissa riktade statsbidrag när det gäller skolväsendet skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2013/14:102 s. 122–125). Utskottet vill därför framhålla vikten av att resultaten av utvärderingarna av de riktade statsbidragen redovisas och att arbetet med att utveckla lämpliga metoder fortsätter. har tidigare gjort liknande uttalanden i samband med behandlingen av den årliga skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28, bet. 2012/13:FiU34 och bet. 2013/14:FiU34). Utskottet kommer med stort intresse att ta del av de särskilda uppföljningar som regeringen aviserar när det gäller vissa större riktade statsbidrag som föreslås i budgetpropositionen (statsbidrag till karriärtjänster och till minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan). Utskottet vill betona vikten av att regeringen som en del av utformningen av statsbidragen också överväger hur bedömningen av måluppfyllelsen ska genomföras så att det finns ett bra underlag för resultatredovisningen och resultatanalysen i budgetpropositionen. De riktade statsbidragen inom utgiftsområde 16 är en del av kommunernas intäkter, som i övrigt huvudsakligen består av kommunala skattemedel och det generella statliga bidraget till kommunerna. Information i budgetpropositionen om de riktade statsbidragens andel av kommunernas intäkter finns inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2014/15:1 utg.omr. [5] Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg redovisas inledningsvis fördelningen av landstingens intäkter i ett diagram där bl.a. de specialdestinerade statsbidragens andel framgår (prop. 2014/15:1 utg.omr. 29–30). Inom utgiftsområde 16 finns det för verksamhetsområdet under rubriken information om forskningsfinansieringen i allmänt och fördelningen av statliga medel till forskning specifikt (prop. 2014/15:1 utg.omr. 137–141). Utskottet önskar att information om de riktade statsbidragens andel av kommunernas intäkter ges på motsvarande sätt för verksamhetsområdet barn- och ungdomsutbildning inom utgiftsområde 16. I budgetpropositionerna fanns det en samlad presentation av förslagen till anslagsökningar för forskning och utskottet såg då fram emot en fortsatt samlad redovisning . Utskottet välkomnar därför att en sådan samlad redovisning även finns i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 s. 191–199). Utskottet har tidigare uttalat att det med intresse följer frågan om en utvärdering av energiforskningen, som aviserades av den förra regeringen (prop. 2012/13:21 s. 49). Utskottet följer därutöver också med intresse utvärdering av de strategiska forskningsområdena (SFO) (U2010/5685/F). Personalens behörighet och utbildning – resultatskrivelse från regeringen Utskottet har tidigare betonat vikten av att särskilt kunna följa utvecklingen när det gäller lärares utbildning och behörighet och har då varit positivt till att indikatorer och övrig resultatredovisning när det gäller personalens utbildning och behörighet redovisas samlat för barn- och ungdomsutbildningen i budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att indikatorer och övrig resultatredovisning när det gäller lärares och förskollärares kompetens och behörighet även redovisas samlat under avsnittet Personalens behörighet och utbildning i resultatredovisningen för barn- och ungdomsutbildningen och vill återigen betona vikten av att dessa uppgifter redovisas samlat även i fortsättningen. Utskottet har tidigare uttalat att det ser fram emot att ta del av den nya statistik som utvecklas med anledning av de personalreformer som genomförs. Utskottet har då önskat att få en samlad resultatinformation om personalens utbildning och behörighet i en särskild skrivelse när dessa nya uppgifter är tillgängliga. Utskottet har också önskat att i samma skrivelse få information om lärarutbildningen, fortbildning av den pedagogiska personalen och karriärtjänster samt om skolledarna och deras pedagogiska ledarskap. Utskottet vill understryka att det är angeläget att få en samlad bild av skolans personalsituation. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till med en sådan resultatskrivelse. 3 Barn- och ungdomsutbildning Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer utskottets behandling av anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning. Den inleds i sin tur med en sammanfattning av regeringens förslag för och motionerna i anslutning till dessa förslag.