bet · H201SfU1 · 2014-12-12 00:00:00 — Genom de ändringar i trygghetssystemen för företagare som har genomförts och kommer att genomföras har likabehandlingen av företagare och anställda och valfriheten i sjukförsäkringen för företagare ökat. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska i sitt arbete beakta och utforma sina förslag även ur ett företagarperspektiv. I direktiven anges bl.a. att reglerna bör utformas så att de underlättar för individer dels att växla mellan olika anställningsformer och företagarformer, dels kunna kombinera dessa. Utskottet anser att förslagen från den parlamentariska kommittén bör avvaktas. bör därför avslå motionerna 2014/15:213 (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:131 (C), 2014/15:2564 (C) yrkande 8, 2014/15:1555 (KD) och 2014/15:1861 (KD). Av den parlamentariska socialförsäkringsutredningens delbetänkande SOU 2012:47 framgår att utredningen har enats om tre vägledande principer för inkomstunderlagen i social- och arbetslöshetsförsäkringarna, nämligen förutsebarhet, rättssäkerhet och administrativ effektivitet. Vidare har utredningen föreslagit att inkomstbegreppen i social- och arbetslöshetsförsäkringarna ska harmoniseras till att avse förvärvsinkomst. I betänkandet berörs bl.a. frågor om SGI-skydd vid studier och studietids-SGI. Utredningen har dock inte lämnat några konkreta förslag som rör studerande. I utredningens uppdrag ingår emellertid att utreda och föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av olika dagersättningar inom socialförsäkringen. Utgångspunkten är att inkomstunderlaget ska baseras på historiska (faktiska) inkomster. Vid utformningen av reglerna ska utredningen särskilt beakta de skyddsvärda situationer som kan finnas t.ex. för studerande som är föräldralediga. Utredningen ska återkomma med förslag i slutbetänkande vilket bör avvaktas. Motionerna 2014/15:2303 (S) yrkande 2 och 2014/15:342 (M) avstyrks med anförda. Utgångspunkten för sjukförsäkringsreformen 2008 med den s.k. rehabiliteringskedjan var att sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet för den som drabbas av sjukdom eller skada och därför inte kan försörja sig genom eget arbete, som fokus läggs på tidiga och aktiva insatser så att sjukskrivna kan ta sig tillbaka till arbete. Sjukförsäkringen måste därför ha inbyggda drivkrafter för att individens arbetsförmåga ska tas till vara och fler vägar ska erbjudas tillbaka till arbete. Tidsgränserna i sjukförsäkringsreformen har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler. Den enskilde kan, tack vare tidsgränserna, ställa krav på att rehabiliteringsinsatser sätts in , till skillnad från tiden före då det inte fanns några tidsmässiga incitament. Sjukskrivna kunde då lämnas i passivitet och utan att få sin arbetsförmåga prövad. Effekten av 90- och 180-dagarsgränserna har utvärderats och slutsatsen är att de har haft signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidsgränserna. En betydande andel av dem som når den bortre gränsen kommer i arbete eller fortsätter i arbetsmarknadspolitiska insatser. Ungefär hälften återkommer till sjukförsäkringen . Enligt utskottets mening är det särskilt viktigt att regeringen verkar för att ska ges möjlighet att aktivt pröva rätten till ersättning vid olika tidsgränser och att rehabiliteringsinsatser sätts in . Utskottet föreslår därför att med bifall till motion 2014/15:2642 (M, C, FP, KD) yrkande 2 tillkännager för regeringen vad utskottet anför om tidsgränserna i sjukförsäkringen. Därmed avstyrks motionerna 2014/15:730 (S) och 2014/15:751 (S). Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Detta bör inväntas innan något ställningstagande till en ny utredning om sjukförsäkringen görs. Motion 2014/15:845 (V) yrkande 1 avstyrks därmed. Enligt sina direktiv ska den parlamentariska socialförsäkringsutredningen analysera om de självrisker som finns i sjukförsäkringen är tillräckliga bl.a. med beaktande av de kontrollproblem som finns. Även för- och nackdelar med alternativa utformningar av självriskerna ska övervägas. Enligt utskottets mening finns det inte skäl att föregripa resultatet av utredningen. Motion 2014/15:4 (SD) bör därmed avstyrkas. I budgetpropositionen anges att forskning påvisar att det finns ett stort antal faktorer både i och utanför arbetet som ökar risken för kvinnor att bli sjukskrivna. Resultaten indikerar att kvinnors högre sjukfrånvaro i många fall har inslag av såväl medicinska som sociala och ekonomiska aspekter, och att både faktorer i arbetsmiljön och fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbete bidrar till skillnaden i sjukfrånvaro mellan könen. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) anger i sin rapport 2013:16 handläggning av sjukpenning ur ett jämställdhetsperspektiv att ett av granskningens huvudsakliga resultat är att det finns skillnader mellan kvinnor och män i handläggning av sjukpenning. Det råder dock ett komplext samband mellan handläggning, utredningar och sjukskrivning. Vidare anger ISF i sin rapport 2014:5 Läkarintygens betydelse för sjukfrånvaron att resultaten av studien visar att sjukskrivningstiden i det första läkarintyget varierar mellan olika grupper. Den är bl.a. längre för män än för kvinnor i samtliga större diagnoskapitel. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att följa frågan om omotiverade ojämlikheter inom sjukvården och i sjukskrivningsprocessen och vid behov vidtar åtgärder för att motverka detta. Motion 2014/15:1565 (C) avstyrks med det anförda. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslag om en utökad möjlighet till ersättning för vård och annat stöd till föräldrar eller andra anhöriga. Motionerna 2014/15:1806 (C) och 2014/15:868 (KD) avstyrks med det anförda. Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsförhållandena anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsgivaren ska vidare se till att det i hans eller hennes verksamhet finns en på ett lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för att fullgöra de uppgifter som arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen och socialförsäkringsbalken. Arbetsgivaren ska svara för att de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering vidtas. Det innebär t.ex. att utreda vilka rehabiliteringsåtgärder som kan vara möjliga att vidta på arbetsplatsen. samordnar och utövar tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten. ska i samråd med den försäkrade se till att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. Om den försäkrade behöver en rehabiliteringsåtgärd, för vilken rehabiliteringsersättning kan lämnas, ska upprätta en rehabiliteringsplan. Planen ska ange de rehabiliteringsåtgärder som ska komma i fråga, vem som har ansvaret för rehabiliteringsåtgärderna, en tidsplan för rehabiliteringen och de uppgifter i övrigt som behövs för att genomföra rehabiliteringen. Som utskottet angett ovan avser regeringen att inleda samtal med arbetsmarknadens parter om hur ett ändamålsenligt stöd för rehabilitering och omställning ska utformas. Mot den bakgrunden är utskottet inte berett att föreslå tillkännagivanden om förändringar vad gäller bl.a. fast tidsfrist för rehabiliteringsplanens upprättande, ett ändrat innehåll i denna eller om sanktioner mot arbetsgivare. Motionerna 2014/15:446 (S) yrkande 2 och 2014/15:845 (V) yrkandena 4 och 8 avstyrks därmed. Även sistnämnda motions yrkande 3 och 5 om tidpunkter för bedömning av arbetsförmågan avstyrks. Motion 2014/15:845 (V) yrkande 9 får anses tillgodosedd och avstyrks. har i sitt slutbetänkande SOU 2011:15 bl.a. föreslagit att det bör inrättas ett rehabiliteringsregister för att kontinuerligt följa effekterna av rehabiliteringsgarantin när det gäller både hälsa och återgång i arbete. Utskottet anser att det i första hand är regeringen som ska ta ställning till om ett rehabiliteringsregister bör inrättas. Motion 2014/15:845 (V) yrkande 6 avstyrks med det anförda. Utskottet ställer sig inte bakom ett initiativ om att inrätta en rehabiliteringsombudsman. Motion 2014/15:845 (V) yrkande 7 avstyrks därmed. Reglerna för sjukersättning ändrades . Utgångspunkten för förslaget var att sjukersättning endast ska komma i fråga om den försäkrades arbetsförmåga på grund av sjukdom är stadigvarande nedsatt och rehabilitering inte bedöms kunna leda till att någon arbetsförmåga återfås. I allmänhet finns då inget behov av yrkesinriktad rehabilitering. Utskottet är därför inte berett att föreslå ett tillkännagivande i frågan. För den som har beviljats sjukersättning och där det ändå kan finnas möjlighet att genom rehabilitering återfå arbetsförmåga kan insatser genom samordningsförbunden vara en möjlighet. Med det anförda avstyrks motion 2014/15:2862 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. beräkning av sjukersättning. Jämför reservation 9 (SD). Sjuk- eller aktivitetsersättning betalas ut till personer som har drabbats av långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade som är kan få aktivitetsersättning, dock tidigast fr.o.m. det år de fyller . Ersättningen kan beviljas för längst i taget. Aktivitetsersättning kan beviljas antingen en försäkrad som på grund av funktionshinder behöver längre tids utbildning på grund- och gymnasienivå, eller en försäkrad som har en nedsättning av arbetsförmågan. är skyldig att erbjuda den som har beviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättning kan betalas ut till personer i åldern 30–. Både sjuk- och aktivitetsersättning betalas ut dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som haft inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den som har sin arbetsförmåga helt eller i det närmaste helt nedsatt betalas hel förmån ut. Med uttrycket i det närmaste helt nedsatt avses att arbetsförmågan inte får överstiga en åttondel av ett heltidsarbete. Hel inkomstrelaterad sjukersättning utgör av antagandeinkomsten, dvs. genomsnittet av de tre högsta prisindexerade bruttoårsinkomster som den försäkrade har haft under en viss ramtid. Den inkomstrelaterade ersättningen räknas om med förändringen i prisbasbeloppet. Garantinivån i sjukersättningen är 2,40 prisbasbelopp (2015). I motion 2014/15:2416 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om en ändring av beräkningen för sjukersättning i fråga om ny uppräkning. Motionären anser att för den som har partiell sjukersättning och som har arbetat på deltid bör vid övergången till utökad sjukersättning en beräkningsgrund som tar hänsyn till den aktuella lönesituationen kunna väljas. Den som skulle gynnas av nuvarande beräkningssätt bör få välja detta. På så sätt hamnar ingen mellan stolarna. (SD) begär i motion 2014/15:1017 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredningsgrupp för förtidspensioneringar av personer med ADHD, autism och Aspbergers syndrom. Motionären anför att det finns mycket som tyder på att det ställs för många felaktiga diagnoser i dessa fall. (C) begär i motion 2014/15:9 ett tillkännagivande om att se över regelverket för den sjukpenninggrundande inkomsten så att sjukersättningen baseras på den lönenivå som är aktuell då hel sjukersättning beviljas. För den som har partiell sjukersättning och som har arbetat på deltid bör vid övergången till hel sjukersättning det deltidsarbete som utförts kunna tillgodoräknas i underlaget för sjukersättningen. I motion 2014/14:1803 av (C) framställs ett yrkande med samma innebörd. I motion 2014/15:1862 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att det behövs en översyn av skillnaderna i ersättning för personer som blivit beviljade permanent sjukersättning före och efter reformen om sjukförsäkring. Den inkomstrelaterade sjuk- och aktivitetsersättningen beräknas på grundval av en fastställd antagandeinkomst. Antagandeinkomsten utgörs av de inkomster som den försäkrade hade under en viss ramtid i anslutning till försäkringsfallet. Nuvarande regler innebär att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten tillämpas även när den försäkrade som har uppburit partiell sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas sådan ersättning i högre omfattning, exempelvis hel ersättning i stället för halv. Antagandeinkomsten anknyts till prisbasbeloppet då ersättningen ska börja lämnas och räknas om vid förändringar av detta belopp. Nuvarande regler innebär att de inkomster som den försäkrade har med partiell sjuk- eller aktivitetsersättning inte påverkar ersättningsnivån ifall den försäkrade beviljas sjuk- eller aktivitetsersättningen i höjd omfattning. För försäkrade som haft goda inkomster med partiell ersättning skulle det i många fall vara mer fördelaktigt att få en ny antagandeinkomst fastställd. Försäkrade som haft låga inkomster utöver den partiella ersättningen skulle däremot i regel förlora på att en ny antagandeinkomst fastställdes. har haft i uppdrag att följa upp dessa regler. Av rapporten av sjukförsäkringens regelverk: Sjukersättning framgår bl.a. att av den undersökta gruppen skulle ha fått en högre ersättningsnivå om en ny antagandeinkomst hade beräknats, skulle ha fått en lägre ersättningsnivå och för skulle ersättningsnivån inte påverkas av en ny beräkning. gör bedömningen att det är rimligt med en ny beräkning av antagandeinkomsten när omfattningen ändras. Att ta hänsyn till den aktuella inkomsten skulle ligga mer i linje med inkomstbortfallsprincipen och vara lättare att förklara för kunden. Det ger bättre förutsättningar att skapa ett förtroende för försäkringen. Utskottet utgår från att underlag kommer att beredas inom . Utskottet är inte berett att nu föreslå ett tillkännagivande om ändrade regler. Motionerna 2014/15:2416 (M), 2014/15:9 (C) och 2014/15:1803 (C) avstyrks med det anförda. Utskottet ställer sig inte bakom förslaget om att det särskilt bör utredas om personer med sjuk- eller aktivitetsersättning som har vissa diagnoser har rätt till ersättningen. Därmed avstyrker utskottet motion 2014/15:1017 (SD). Personer som när sjukersättningssystemet trädde i kraft uppbar förtidspension fick denna omvandlad till inkomstrelaterad sjukersättning respektive garantiersättning genom en engångsinsats. Ett justeringsbelopp beräknades och användes sedan för att öka eller minska den bruttoersättning som beräknades utges enligt de nya reglerna. Efter omvandlingen skulle en i princip oförändrad nettoersättning betalas ut. Utskottet anser inte att det finns anledning att se över dessa regler. Motion 2014/15:1862 (KD) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reformering av arbetsskadeförsäkringen. Jämför reservation 10 (SD). Med arbetsskada avses enligt socialförsäkringsbalken en skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. En skada ska anses ha uppkommit av en sådan orsak om övervägande skäl talar för det. Olycksfall vid färd till eller från arbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet. För den som ådragit sig en arbetsskada lämnas i regel ersättning endast i form av arbetsskadelivränta. Livränta betalas ut om nedsättningen av arbetsförmågan kan antas bestå under . Ersättningen ska i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade haft som oskadad och den inkomst som han eller hon trots skadan kan beräknas få. Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till 7,5 prisbasbelopp. genomfördes ändringar i arbetsskadeförsäkringen, bl.a. i syfte att få en mer rättvis och jämställd försäkring. Beviskravet sänktes för skador som inträffat eller . I motion 2014/15:728 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om kvinnors ohälsa. Motionärerna framhåller att det behövs mer forskning om arbetsrelaterade skador och sjukdomar som drabbar kvinnor. I motionerna 2014/15:1134 av m.fl. (S) och 2014/15: 2074 av (S) begärs tillkännagivanden om arbetsskadeförsäkringen. Motionärerna anför att arbetsskadeförsäkringen och tillämpningen av denna inte kan anses vara jämställd, jämlik eller rättssäker. Därför bör regeringen överväga en översyn för att reformera och modernisera försäkringen. Inspektionen för socialförsäkringen har i rapporten 2011:15 Beslut om arbetsskada ur ett jämställdhetsperspektiv – Livränta till följd av sjukdom (2011:15) angett att skillnaderna mellan män och kvinnor kvarstår och att orsakerna till detta finns både inom och utom ansvarsområde. I rapporten påtalas dock att yrke är den viktigaste faktorn, men då yrkesvalen är könssegregerade får detta effekter på beviljandegraden för kvinnor och män. Trots lagändring med sänkta beviskrav är förekomsten av medicinska vetenskapliga evidens styrande för besluten. Vidare bygger de litteratursammanställningar som används av de försäkringsmedicinska rådgivarna i verksamheten till största delen på forskning inom manligt dominerade yrken. Utskottet kan konstatera att de förändringar som gjordes i lagstiftningen 2002, med mildrad bevisbörda för att det skulle bli enklare att få en arbetsskada godkänd och för att kvinnors skador skulle omfattas av försäkringen i högre grad, inte har fungerat som det var tänkt. Vidare behövs det mer forskning om arbetsrelaterade skador och sjukdomar som drabbar kvinnor. Enligt en rapport från görs oftare en bristfällig exponeringsutredning när det saknas vetenskaplig evidens. görs via telefon och ibland brevledes. En arbetsplatsutredning görs endast i undantagsfall. Utskottet noterar att () har i uppdrag att göra kunskapssammanställningar om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdomar och då särskilt beakta kvinnors arbetsmiljö. har tre rapporter sammanställts. Den första publicerades och handlade om sömnstörningar, och de två senaste som har publicerats avser arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av symptom på depression och utmattningsdepression respektive ryggproblem. har fått i uppdrag att i samband med årsredovisningen redovisa hur kunskapsöversikterna har tagits till vara inom myndigheten. Utskottet noterar även att för hälsa, arbetsliv och välfärd gör betydande satsningar för att öka kunskapen om kvinnors hälsa och arbetsliv. Det kan konstateras att det finns vissa brister i arbetsskadeförsäkringen och att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att utreda hur arbetsskadeförsäkringen ska vara utformad . finns få studier om kvinnor och ohälsa. Därför bör regeringen överväga en översyn för att reformera och modernisera arbetsskadeförsäkringen. Därmed får motionerna 2014/15:728 (S), 2014/15:1134 (S) och 2014/15:2074 (S) anses vara i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. samordningsförbundens finansiering och behandlande läkares roll i sjukskrivningsprocessen. Jämför reservationerna 11 (SD) och 12 (V). Finansiell samordning (Finsam) I motionerna 2014/15:1175 av m.fl. (S) och 2014/15:1182 av i och (båda S) begärs tillkännagivanden om Finsam respektive om att se över samordningsförbundens finansiering. Motionärerna framhåller att den långsiktiga osäkerhet som råder när det gäller finansieringen av Finsam inte är bra. behövs principer för vad som är en rimlig nivå för samordningsförbunden och hur fördelningen av medel ska ske. I motion 2014/15:1513 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att själv ska klara upp missförstånd mellan och arbetsgivare. Motionären anser att bör kontakta arbetsgivaren i de fall det finns brister i det beslutsunderlag som kommer från arbetsgivaren och inte överlåta detta på den försäkrade. I partimotion 2014/15:845 (V) av m.fl. begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att stärka de behandlande läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen. medicinska rådgivare har till uppgift att hjälpa handläggarna att tolka behandlande läkares bedömning av den sjukes tillstånd. Trots att denna läkare aldrig träffar den enskilda personen blir läkarens tolkning ofta helt avgörande för handläggarens beslut. Att personer blir nekade sjukpenning på grund av en bedömning av en läkare de aldrig träffat är problematiskt. Därför bör de behandlande läkarnas roll stärkas. Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) infördes med syfte att ge ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Finansiell samordning bedrivs av samordningsförbund och är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner. fanns det 84 samordningsförbund som omfattade 230 av landets 290 kommuner Målgruppen är individer som behöver samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. ska bidra med hälften av medlen till den finansiella samordningen som även avser Arbetsförmedlingens medverkan. Detta bidrag utgör således statens medel i samordningsförbunden. Det eller de landsting som deltar ska bidra med en fjärdedel av medlen, och den eller de kommuner som deltar bidrar också med en fjärdedel. Utskottet anser att statens andel av finansieringen av samordningsförbunden är en budgetfråga som regeringen har att ta ställning till utifrån då rådande förutsättningar. Utskottet noterar att utskottet har ställt sig bakom regeringens budgetförslag om tilldelning av statens medel för den finansiella samordningen . Motionerna 2014/15:1175 (S) och 2014/15:1182 (S) avstyrks med det anförda. rutiner i ärendehandläggningen, bl.a. vid behov av kompletterande underlag, är inte en fråga som bör ta ställning till. Motion 2014/15:1513 (SD) avstyrks därmed. När det gäller frågan om behandlande läkares roll i sjukskrivningsprocessen anger Inspektionen för socialförsäkringen i sin ovan nämnda rapport (2014:5) Läkarintygets betydelse för sjukfrånvaron att i mycket stor utsträckning gör samma bedömning av arbetsförmågans nedsättning som den behandlande läkaren. Av dem som beviljas sjukpenning får sjukpenning som motsvarar den av läkaren föreskrivna sjukskrivningsgraden. Vidare har de allra flesta sjukpenning precis så länge som läkaren har sjukskrivit dem. Drygt fyra av fem med ett sjukfall som varar än avslutar sjukfallet som läkarintyget upphör att gälla. Utskottet noterar att den behandlande läkaren synes ha en relativt stark ställning i sjukskrivningsprocessen och finner inte skäl att föreslå ett tillkännagivande. Motion 2014/15:845 (V) yrkande 2 avstyrks därmed. Allmänna frågor, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2296 av m.fl. (S) och 2014/15:2350 av Finn och (M), 2014/15:2405 av Finn (M) och 2014/15:2526 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Ungdomar i särundervisning och med aktivitetsersättning för förlängd skolgång kan vara felplacerade. De går då miste om den skolgång och utbildning de egentligen skulle ha haft rätt till och har små utsikter att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Vidare står de utan möjlighet till ekonomisk ersättning eftersom de kan bedömas inte ha nedsatt arbetsförmåga i så stor utsträckning att aktivitetsersättning kan utgå efter skoltiden. Regeringen bör se över hur dessa personer kan stöttas och hjälpas. Trygghetssystemen för företagare, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:213 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:342 av (M), 2014/15:1555 av (KD) och 2014/15:1861 av (KD) samt 2014/15:131 av och (C) och 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 8.