bet · H101CU11 · 2014-01-16 00:00:00 — Vidare ska förvaltarens medelsförvaltning kontrolleras. kan också vid konkursens avslutande behöva omhänderta räkenskapsmaterial och andra handlingar rörande boet om de inte kan återställas till gäldenären eller förvaras av förvaltaren. redovisade sitt arbete i betänkandet (SOU 2000:62) Ny konkurstillsyn. I betänkandet föreslår utredningen en ny offentlig konkurstillsyn. Utredningen föreslår att metoderna för den offentliga tillsynen ändras. Tillsynen ska vara generell i den meningen att inga konkurser lämnas helt utanför varje kontroll. Men tillsynen ska vara selektiv och dess omfattning anpassas till behovet av samhällelig kontroll i den enskilda konkursen. I alla konkurser ska en baskontroll göras. En utökad tillsyn kan bli aktuell framför allt i konkurser där det finns tillgångar av visst värde eller som avser en rörelse av inte ringa omfattning. Utredningen föreslår också att den offentliga konkurstillsynen får en ny organisation. Enligt förslaget ska tillsynen utövas av en självständig rikstäckande myndighet, . betänkande är enligt uppgift från föremål för beredning i departementet. lämnade och mer rationell konkurshantering som behandlar samma frågor som betänkande. Enligt uppgift från kommer departementet att inleda ett arbete med att analysera förslagen i rapporten. Utskottet kan konstatera att frågeställningen som behandlas i motionen har övervägts av och att utredningens förslag är föremål för beredning i . Vidare har en rapport från och , som också rör denna frågeställning, överlämnats till departementet. Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionen bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om fordran i konkurs. Boriana (M) anför i motion 2013/14:C227 att en översyn av konkurslagstiftningen bör göras i syfte att stärka leverantörers oprioriterade fordringar i en konkurs. Efterlevnaden av civilrättsliga regler om betalningsskyldighet regleras i sista hand av att en gäldenärs egendom tvångsvis, genom konkurs eller utsökning, kan användas för att tillgodose fordringsägarna. De väsentligaste bestämmelserna om konkurs finns i konkurslagen (1987:672). Konkursförfarandet, som utgår från att gäldenären är på obestånd eller insolvent, har karaktär av generalexekution där i princip all gäldenärens egendom tas i anspråk. Den ordning i vilken betalningsanspråken ska tillgodoses vid konkurs och utmätning regleras i förmånsrättslagen (1970:979) och i utsökningsbalken. Utgångspunkten är att alla fordringar har samma rätt. I förmånsrättslagen finns dock en uppräkning av vissa fordringar som har bättre rätt än andra, dvs. förmånsrätt, och vilken ordning som gäller mellan dessa s.k. prioriterade fordringar. I lagen görs skillnad mellan dels särskilda förmånsrätter som gäller vid utmätning och konkurs samt avser viss egendom, dels allmänna förmånsrätter som gäller endast vid konkurs och avser all egendom som ingår i gäldenärens konkursbo. Särskild förmånsrätt följer bl.a. med företagshypotek, varmed avses en säkerhetsrätt på grund av inteckning i en näringsidkares lösa egendom, och med inteckning i fast egendom. Allmän förmånsrätt har exempelvis under vissa förutsättningar fordringar på skatt samt vissa fordringar på lön. Förmånsrättslagen reglerar den inbördes företrädesrätten mellan särskilda förmånsrätter och allmänna förmånsrätter. Särskild förmånsrätt har i princip företräde framför allmän förmånsrätt. Fordringar utan förmånsrätt, dvs. oprioriterade fordringar, har inbördes lika rätt. Liknande motionsyrkanden behandlades av utskottet i samband med beredningen av proposition 2007/08:161 Företagshypotek – en bättre säkerhet för lån till företag. I propositionen uttalade regeringen bl.a. att förslaget i propositionen om att återinföra företagshypotek med särskild förmånsrätt innebär att utdelningen på oprioriterade fordringar och förmånsberättigade lönefordringar minskar. Oprioriterade borgenärer är ofta mindre företag som t.ex. har fordringar som gäller levererade varor och tjänster. Fördelen av lägre kostnader för krediter, som uppnås genom förslaget om att återinföra företagshypotek, kan försvinna i form av ökade kreditförluster i konkurser. Ett förslag om att införa företagshypotek bör därför, anförde regeringen, kombineras med ett förslag som kompenserar de oprioriterade borgenärerna. Regeringen föreslog därför att statens förmånsrätt för återkrav av utbetald lönegaranti helt borde avskaffas (prop. 2007/08:161 s. 49 f.). I betänkande 2008/09:CU5 konstaterade utskottet att förslaget om att återinföra företagshypotek med särskild förmånsrätt innebär, som regeringen påpekat, att utdelningen på oprioriterade fordringar och förmånsberättigade lönefordringar kommer att minska. Det bör därför kombineras med ett förslag som kompenserar de oprioriterade borgenärerna. Mot denna bakgrund ansåg utskottet att regeringens förslag om att avskaffa förmånsrätten för statens återkrav för utbetald lönegaranti framstod som ändamålsenligt. Med det anförda föreslog utskottet att skulle anta regeringens lagförslag och avslå motionerna. följde utskottet (rskr. 2008/09:34). Utskottet kan konstatera att frågan om oprioriterade borgenärers fordringar i en konkurs behandlades i lagstiftningsärendet . Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionen, varför den bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om löneutmätning. Utskottet hänvisar till pågående och planerat arbete. (FP) föreslår i motion 2013/14:C342 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en genomgång, översyn och modernisering av regelverket för utmätningar. och (båda FP) föreslår i motion 2013/14:C406 ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram ett förslag till modernisering och liberalisering av löneutmätningsreglerna i enlighet med vad har föreslagit. I 7 kap. utsökningsbalken finns bestämmelser om utmätning av lön. Lön får tas i anspråk genom utmätning endast till den del den överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll samt till fullgörande av betalningsskyldighet mot annan som har företräde vid löneutmätning (4 §). Den del av gäldenärens lön som inte får tas i anspråk genom utmätning (förbehållsbeloppet) bestäms med ledning av ett normalbelopp som innefattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad (5 §). lämnade i en rapport till regeringen förslag om en förenklad löneutmätning (2009:3). Enligt förslaget skulle det sättas mindre press på gäldenärerna, och dessa skulle motiveras till en minskad skuldsättning; en schabloniserad metod för beräkning av utmätnings- och förbehållsbelopp skulle användas. Enligt uppgift från övervägs frågan om löneutmätning inom departementet. Även andra frågor, som var aktuella redan innan , kommer enligt departementet att övervägas vidare. Det gäller t.ex. förbehållsbeloppets storlek, om sambo eller makes inkomst ska beaktas vid beräkningen av förbehållsbeloppet och om den årliga omräkningen av förbehållsbeloppet bör höjas. 2013/14:43 Moderna auktionsmetoder för utmätt lös egendom redovisas att regeringen avser att tillsätta en utredning som ska göra en översyn av utsökningsbalken (s. 14). Enligt uppgift från pågår det ett arbete för att kunna besluta om ett direktiv . Motsvarande motionsyrkanden har behandlats av utskottet, i betänkande 2012/13:CU4. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att ett pågående arbete inom inte borde föregripas genom någon åtgärd från . Utskottet kan konstatera att frågan om löneutmätning bereds inom och att det pågår ett arbete för att kunna besluta om ett direktiv till en översyn av utsökningsbalken. Enligt utskottet bör det pågående och planerade arbetet inte föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionerna bör därför avslås. Försäljning av utmätt fast egendom och bostadsrätter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om försäljning av utmätt fast egendom och bostadsrätter. Utskottet hänvisar till kommande beredning av en proposition och en aviserad översyn. I motion 2013/14:C212 anför (FP) att det är väl känt att offentliga auktioner är dåligt besökta och att försäljningspriserna ofta blir mycket låga. har centraliserat handläggningen av de exekutiva auktionerna till ett fåtal orter i . Detta innebär att den nödvändiga lokalkännedomen om fastighets- och bostadsrättspriser har försvunnit. Ett tillkännagivande yrkas därför om att lagstiftningen bör ses över så att underhandsförsäljning av utmätta fastigheter och bostadsrätter enligt huvudregeln ska ske genom att anlitar lokalt verksamma mäklare. I 12 kap. utsökningsbalken finns bestämmelser om försäljning av fast egendom. Utmätt fast egendom säljs enligt huvudregeln på offentlig auktion (1 §). Försäljningen ombesörjs av . En utmätt fastighet får säljas under hand, om en försäljning i sådan ordning bedöms vara mer ändamålsenlig än försäljning på auktion och det är tillförlitligt utrett vilka fordringar och rättigheter som belastar fastigheten. I 9 kap. utökningsbalken finns bestämmelser om försäljning av lös egendom. Lös egendom är t.ex. en bostadsrätt. Utmätt egendom säljs genom försorg och den säljs på offentlig auktion eller under hand (1 §). Sådan utmätt egendom bör säljas under hand, om det är sannolikt att en högre köpeskilling därigenom kan uppnås och en sådan försäljning även i övrigt är ändamålsenlig (8 §). Proposition 2013/14:43 Moderna auktionsmetoder för utmätt lös egendom överlämnade regeringen proposition 2013/14:43 Moderna auktionsmetoder för utmätt lös egendom till . I propositionen föreslås åtgärder för att effektivisera försäljningen av utmätt lös egendom, t.ex. bostadsrätter, på offentlig auktion och anpassa förfarandet till modern teknik. försäljning av utmätt lös egendom bör kunna ske genom budgivning på internet (e-auktion). Den utsökningsrättsliga regleringen bör anpassas för att möjliggöra detta. Regeringen föreslår i propositionen ändringar i utsökningsbalken. Även kungörandet av en försäljning behöver moderniseras, för all slags egendom. Regeringen uttalar i propositionen att den avser att göra de förordningsändringar som behövs för att åstadkomma detta. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen redovisar regeringen att den avser att tillsätta en utredning som ska göra en översyn av utsökningsbalken. Inom ramen för denna översyn kan det enligt regeringen finnas anledning att överväga ytterligare förändringar av försäljningsförfarandet. Propositionen kommer att behandlas av utskottet i betänkande 2013/14:CU16. Motsvarande motionsyrkanden har behandlats av utskottet, i betänkande 2011/12:CU19. Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till pågående arbete. Utskottet kan konstatera att det pågår ett arbete inom detta område. Regeringen har överlämnat proposition 2013/14:43 där den föreslår åtgärder för att effektivisera försäljningen av utmätt lös egendom, bl.a. bostadsrätter. I propositionen aviserar regeringen att det inom ramen för en kommande översyn av utsökningsbalken kan finnas anledning att överväga ytterligare förändringar av försäljningsförfarandet. Enligt uppgift från pågår det ett arbete för att kunna besluta om ett direktiv till en översyn. Enligt utskottet bör den kommande beredningen av propositionen och översynen av utsökningsbalken inte föregripas genom någon åtgärd från . Motionen bör därför avslås. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skuldsanering, punkt 1 (M, FP, C, KD) av (FP), (M), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2013/14:C382 av (KD) i denna del och 2013/14:C447 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del. tillkännagivande innebär att regeringen ska återkomma till med förslag till ändringar i skuldsaneringslagen i fråga om kravet på kvalificerad insolvens. skuldsaneringsutredning skulle redovisa sitt uppdrag . I tillkännagivande ansåg utskottet att regeringen skulle ta nödvändiga initiativ för att påskynda utredningsarbetet. Vi reserverade oss mot beslutet och ansåg inte att det fanns behov av ett tillkännagivande. Vi ansåg att frågorna som skulle utredas var komplexa och att utredningstiden framstod som rimlig. Att förkorta utredningstiden hade inneburit en risk för att utredarens redovisning av uppdraget inte skulle hålla önskvärd kvalitet, vilket skulle ha medfört förseningar. Dessutom hade det varit olämpligt att förkorta utredningstiden eftersom utredaren skulle samordna sina förslag med de förslag som skulle läggas fram av utredningen om en strategi för att motverka överskuldsättning. Enligt uppgift från är betänkandet års skuldsaneringsutredning föremål för remissbehandling. Vi förutsätter att arbetet bedrivs skyndsamt och att regeringen möjligt återkommer till med förslag. Något behov av ett formellt tillkännagivande till regeringen om detta finns inte. Motionerna bör därför avslås. Överskuldsättning, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:C321 av (S), 2013/14:C447 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 59 och 2013/14:C256 av i m.fl. (S) och 2013/14:C382 av (KD) i denna del. Vi anser att överskuldsättningen är ett stort problem både för enskilda och för samhället som helhet. Ett förebyggande arbete mot överskuldsättning är nödvändigt och det måste skapas förutsättningar för människor att ta sig ur skuldfällan när de väl hamnat där. Flera konkreta åtgärder krävs också för att minska antalet evighetsgäldenärer. I ett samhälle som förutsätter krediter är det viktigt att reglera kreditmarknaden men också att se över hur lagstiftningen fungerar när människor inte klarar sina krediter. Efter ett tillkännagivande från gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå en åtgärdsinriktad strategi för att motverka överskuldsättning. I uppdraget ingick att analysera problemen med och orsakerna till allvarlig skuldsättning, varvid särskilt situationen för barn och unga skulle beaktas. Utredningen om överskuldsättning har återkommit med förslag på olika åtgärder som kan ingå i en strategi mot överskuldsättning. Många av de förslag på åtgärder som utredningen lägger fram ligger i linje med vad vi har framfört ovan. Vi välkomnar därför utredningens förslag på åtgärder. Det är angeläget att regeringen omgående återkommer till med konkreta förslag. Vad som anförts ovan bör med bifall till motionerna 2013/14:C280 yrkande 6, 2013/14:C321, 2013/14:C447 yrkande 10 i denna del och 2013/14:So657 yrkande 59 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motioner avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C209 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att företagare som är nära obestånd eller har gått i konkurs kan behöva bättre förutsättningar än för att komma igenom en kris och få en andra chans. 2013/14:C212 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utmätning av fastigheter och bostadsrätter som huvudregel ska skötas av lokalt verksamma fastighetsmäklare som anlitar. 2013/14:C227 av Boriana (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för leverantörer vid konkurs. 2013/14:C254 av i (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga näringstillstånd efter konkurs och insolvens. 2013/14:C256 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överskuldsättning. 2013/14:C280 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem. 2013/14:C321 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av åtgärder för att skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem. 2013/14:C342 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att verkställa en genomgång, översyn och modernisering av regelverket beträffande utmätningar. 2013/14:C343 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av formerna för tillsynen över konkursförvaltningarna. 2013/14:C382 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ändringar i skuldsaneringslagen och i preskriptionslagen. 2013/14:C406 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att modernisera och liberalisera löneutmätningsreglerna. 2013/14:C447 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överskuldsättning. 2013/14:So657 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om överskuldsatthet. Jag vill börja med att yrka avslag på reservation 1 och bifall till reservation 2. Jag tänkte börja med att prata lite om skuldsanering. Skuldsanering är en andra chans för dem som är överskuldsatta. Får de inte det innebär det tyvärr för dem en livstidsdom, det vill säga att de är överskuldsatta livet ut. De som beviljas skuldsanering har ofta varit överskuldsatta i väldigt ; är inte alls en ovanlig tid. Dessutom får inte alla överskuldsatta möjlighet till skuldsanering, utan det är alldeles för få. Bland de överskuldsatta finns det många människor som är sjuka och arbetslösa. Dödligheten är också hög till följd av psykisk och fysisk ohälsa och inte minst självmord.Ungefär 400 000 människor i är överskuldsatta, men problemet berör ju många fler. Det berör även familjer och arbetsplatser som förlorar viktiga medarbetare om man blir sjukskriven.De som är överskuldsatta har för det mesta betalat sin skuld om. Det sägs ofta att de inte gör rätt för sig, men räknar man ihop allt som de har betalat har de flesta betalat mer än skuldbeloppet. Det beror på att det ofta är höga räntor kopplade till skulden. Även om man betalar kommer man aldrig ned till att betala själva skulden, utan man betalar bara räntorna.De som lånar ut pengar är en hel del oseriösa företag som tar ut väldigt höga räntor. Men det är inte bara räntorna som de tjänar pengar på, utan även handeln med skulder är lönsam. Skulderna blir till slut preskriberade, men det går att återuppliva en gammal skuld och sälja den vidare. Man kan till och med göra förlustavdrag när man säljer gamla skulder.Allt detta innebär en enorm samhällsekonomisk förlust för de drabbade och de drabbades familjer, och inte minst för hela samhällsekonomin. Det ekonomiska bortfallet uppgår till miljardbelopp i form av bland annat uteblivna skatteintäkter från människor som skulle ha kunnat arbeta och bidra till samhället. I stället slås de skuldsatta ut av arbetslöshet, sjukdom och fattigdom.Skuldsanering är ofta den enda möjligheten att få en andra chans om man inte kan betala sina skulder. För att få skuldsanering måste man vara på obestånd. Man måste alltså vara utfattig. Det måste också göras en bedömning som innebär att man inte kan betala sina skulder inom överskådlig tid - det är det som kallas kvalificerad insolvens.År 2011 gjorde ett tillkännagivande där vi sade till regeringen att vi kräver att skuldernas ålder inte längre ska vara lika avgörande som de har varit tidigare. Annars finns det risk för att det kan dröja decennier innan en skuldsatt får hjälp. Man kanske aldrig kan komma igen för att man mår så fruktansvärt dåligt av att ha varit skuldsatt så länge.Det har gjorts mycket på det här området. insolvensutredning är viktig i sammanhanget. Det var - folkpartistisk ledamot, numera talman - som ledde utredningen. Han kom bland annat fram till att det måste blir lättare för företagare att komma ur skuldfällan. Han kom också fram till att betalningstiden måste förkortas. är den som huvudregel . Beviljas man skuldsanering måste man alltså leva på existensminimum . Man får inte ta några nya skulder. Man får inte göra någonting fel , för då utesluts man ur skuldsaneringsprocessen. I de flesta fall kan man aldrig mer beviljas skuldsanering om man har misslyckats med sin första skuldsanering. föreslog alltså en kortare betalningstid, från till , vilket skulle innebära att det blev betydligt lättare att klara av skuldsaneringen.Han föreslog också att reglerna för kvalificerad insolvens inte skulle vara så hårda. innebär det att mycket få uppfyller kriteriet kvalificerad insolvens, det vill säga att man inte inom överskådlig tid ska kunna betala sina skulder.Utredningen var väldigt väl genomarbetad och innehöll mycket bra förslag. Det fanns också en majoritet från partier för förslagen i utredningen. Men trots det hände det ingenting.Därför gjorde 2011 ett tillkännagivande till regeringen där vi sade till regeringen att vi krävde att utredningens förslag genomfördes. Det gällde framför allt detta med kvalificerad insolvens, alltså bedömningen av vilka som kan beräknas betala sina skulder inom överskådlig tid. De tidigare kriterierna var alldeles för hårda.Trots detta tillkännagivande hände det inte mycket. gjorde ett nytt tillkännagivande om ett uppdrag till regeringen att påskynda arbetet med dessa frågor. Det hade då tillsatts en ny utredning, trots att det fanns en tidigare utredning som var väl genomarbetad. Men utgick från läget, och vi krävde att utredningen skulle presenteras före valet och att det före valet också skulle komma förslag från regeringen, inte minst när det gällde kvalificerad insolvens och betalningstiden.Det som försvårar läget är att olyckligt nog i en prejudicerande dom - alltså en dom som gäller även i andra fall - har bedömt kriterierna kvalificerad insolvens och betalningsförmåga. Beräknas det att man kan betala skulden får man inte skuldsanering. är en väldigt , och det gör det väldigt svårt att få skuldsanering.Nu har gjort en mildare bedömning och sagt att äldre och sjuka kanske kan få skuldsanering även om det är möjligt för dem att betala skulderna än . Men vi anser att även unga, arbetslösa och överskuldsatta förvärvsarbetande måste kunna komma i fråga. För en ung människa som till exempel har tagit sms-lån är ju oceaner av tid. Den människan riskerar att få sitt liv förstört om han eller hon inte får hjälp tidigare.Insolvensutredningen kom , och då fanns det en riksdagsmajoritet för utredningens förslag. har det gått det första tillkännagivandet om att man måste göra någonting åt detta med kvalificerad insolvens, det vill säga bedömningen av betalaningsförmåga. säger regeringen att det troligtvis kommer en lagrådsremiss före valet. Men vi vill ha ett förslag till så att vi kan fatta beslut före valet.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte har följt beslut. Det är också anmärkningsvärt att man inte gör mer för dessa människor, som mår fruktansvärt dåligt. Vi hade tjänat så mycket mer på att få tillbaka dem i arbete. Jag yrkar bifall till utskottets förslag med undantag för förslagspunkt 1.Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som förbättrar möjligheterna för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. Betänkandet Ut ur skuldfällan (SOU 2013:72) blev klart , som beräknat.Frågorna rörande skuldsanering är komplexa, och utredningstiden har varit rimlig. Att förkorta utredningstiden hade inneburit en risk för att betänkandet inte skulle hålla önskvärd kvalitet, vilket skulle ha medfört ytterligare förseningar.