bet · H101SkU24 · 2014-03-18 00:00:00 — Hur Försvarsmakten ser på konsekvenserna av att fastigheten överlåts framgår dock inte. Enligt propositionen kan Försvarsmaktens verksamhet vid behov omlokaliseras, och merkostnader som uppkommer för Försvarsmakten ska finansieras inom befintliga ramar under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. förutsätter att regeringen analyserar de operativa konsekvenserna och bedömer merkostnaderna av en omlokalisering innan ett beslut fattas om överlåtelse av fastigheten. förutsätter även att regeringen för en dialog med Försvarsmakten om behovet av omlokalisering och i så fall när och hur en sådan kan ske, så att de konsekvenser som en överlåtelse av fastigheten kan medföra för Försvarsmaktens verksamhet kan minimeras. Utskottet instämmer i det som försvarsutskottet har anfört om en analys av de operativa konsekvenserna, en bedömning av merkostnaderna och en dialog med Försvarsmakten i samband med överlåtelsen av fastigheten 4:1. Utskottet har härutöver inte något att invända mot att regeringen bemyndigas att överlåta fastigheten. Utskottet har inte heller något att invända mot regeringens förslag i övrigt. Utskottet tillstyrker därmed propositionen i dessa delar. Beslutanderätt om trängselskatt på lokal och regional nivå Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att regioner bör få en betydande bestämmanderätt över trängselskatten och om att kommunerna och regionerna själva ska få införa trängselskatter. Jämför reservationerna 4 (S) och 5 (MP, V). I kommittémotion 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att kommunerna själva bör få avgöra om de vill införa trängselskatter och hur intäkterna ska användas. I kommittémotion 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 1 sägs att regionerna bör få betydande bestämmanderätt över utformningen av och intäkterna från trängselskatten. I kommittémotion 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 1 slutligen sägs att beslutanderätten när det gäller trängselskatt bör generellt överföras till region- respektive kommunnivå. Trängselskatt är en statlig skatt som beslutas av , men det har inte varit staten utan den lokala nivån som har tagit initiativet när trängselskatt infördes i och . De kommuner som inför trängselskatt har också fått utökade befogenheter i förhållande till vad som gäller enligt kommunallagen (1991:900) när de träffar avtal med staten om skatten. kan med stöd av 8 kap. 9 § 2 regeringsformen bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter om skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. vägtullsutredning har bl.a. analyserat förutsättningarna för och vilka villkor som bör gälla för delegation av föreskriftsrätt till kommuner när det gäller trängselskatt. Utredningen har också tagit ställning till vilket organ som ska få intäkterna från trängselskatten och till vilket organ delegationen bör ges. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3). Utredningens förslag bereds i . Utskottet anser inte att bör föregripa beredningen av förslaget års vägtullsutredning och avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Trängselskatt för utländska fordon Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att i ett tillkännagivande ska uttala att trängselskatt ska införas för utländska fordon. Socialdemokraterna, och föreslår i sina respektive kommittémotioner 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 2 att regeringen ska återkomma till med förslag om trängselskatt för utländska fordon. Utskottet anser att även utländska fordon bl.a. av konkurrensskäl bör betala trängselskatt, vilket även vägtullsutredning föreslagit. Statsrådet har i som svar på interpellation 2013/14:141 informerat om att regeringen har för avsikt att införa trängselskatt och infrastrukturavgifter för utländska fordon och att regeringen återkommer om detta i budgetpropositionen . har i andra sammanhang (se bet. 2013/14:TU8) uttryckt sin tillfredsställelse med de åtgärder som regeringen planerar att vidta för att säkerställa att även utländska fordon ska omfattas av infrastrukturavgifter och trängselskatt. Utskottet förutsätter att får ett förslag om trängselskatt för utländska fordon som aviserats med ikraftträdande . Utskottet anser därmed att det inte behövs ett tillkännagivande till regeringen i frågan och avstyrker de berörda motionsförslagen i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att regeringen ska återkomma med förslag om ett generellt grundavdrag för trängselskatt. Beskattningsbeslut om trängselskatt avser en kalendermånad, och skatten ska betalas senast den i andra kalendermånaden efter den månad som beslutet avser. Om skatten inte betalas ska den skattskyldige betala en tilläggsavgift på . Tilläggsavgiften får tas ut högst en gång per bil och kalendermånad. Regeringen föreslår i ärendet att trängselskatten höjs och att fler nivåer införs i . Skattebeloppen föreslås bli , , och . Trängselskatt införs på . Skattebeloppen på föreslås bli , , och . Det högsta sammanlagda skattebeloppet per kalenderdygn höjs från till . Ändringarna ska gälla fr.o.m. . I kommittémotion 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 3 föreslås att regeringen ska återkomma till med förslag om ett generellt grundavdrag för trängselskatt som löser frågan om den administrativa bördan kring enstaka passager på . Motionärerna framhåller bl.a. att Lagrådet anför att utvidgningen av trängselskatten till Essingeleden kommer att medföra att fler personer utan anknytning till kommer att behöva betala så låga belopp som och att den föreskrivna tilläggsavgiften på framstår som oskälig. De förändringar av trängselskatten som föreslås i ärendet syftar till att förbättra framkomligheten och miljön i och att finansiera en utbyggnad av tunnelbanan i . Utskottet är inte berett att i det sammanhanget föreslå ett tillkännagivande om att införa ett generellt grundavdrag eftersom det innebär att skatteintäkterna minskar och att skattens styreffekt försvagas. vägtullsutredning har i betänkande SOU 2013:3 Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon övervägt hur systemet kan utformas för att undvika skattebeslut om mycket låga belopp och för att på så sätt effektivisera administrationen av trängselskatten. Enligt utredningen förekommer det visserligen i flera skattesammanhang regler om att belopp inte ska krävas in, men utredningen anser att en sådan ordning är utesluten. Utredningen anser med hänsyn till trängselskattens karaktär att det skulle framstå som orättvist om de som åker lite skulle åka gratis, medan de som åker mycket måste betala för alla resor. I stället för ett generellt undantag för dem som påförs belopp föreslår utredningen att en förseningsavgift om ska tas ut, innan tilläggsavgiften på kan tas ut, om trängselskatten inte betalas . Utskottet är positivt till förslag om hur trängselskatten kan utformas för att effektivisera administrationen. Förslaget bereds i och utskottet avvaktar resultatet av denna beredning. Utskottet avstyrker med det anförda det aktuella motionsförslaget i motsvarande del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att regeringen tillsammans med berörda kommuner och regioner bör utreda frågan om ett avståndsbaserat trängselskattesystem. Jämför reservation 6 (MP). I kommittémotion 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 4 anförs att regeringen tillsammans med berörda kommuner och regioner bör utreda frågan om ett avståndsbaserat trängselskattesystem. Enligt motionen kan trängselskattesystemet utvecklas genom att fler portaler sätts upp med lägre avgifter vid varje portal. Man undviker på så sätt tröskeleffekter, och ett mer finmaskigt system öppnar också möjligheten att styra trafiken mer precist och rum. Avgiften kan också anpassas efter trafiktrycket, t.ex. efter säsongsvariationerna. Ett första steg för att göra avgiften mer avståndsbaserad är att införa den avgiftsgräns i Saltsjö-Mälarsnittet som utredningen har föreslagit. Då kan avgiften på sänkas från föreslagna till , framhåller motionärerna. Konsekvenserna av ett avståndsbaserat trängskattesystem med fler portaler måste analyseras noga innan man kan ta ställning för eller emot. Utskottet anser att ett enhetligt och för trafikanterna överblickbart system förefaller vara att föredra och är inte berett att i detta sammanhang föreslå att frågan utreds. Utskottet avstyrker motionen i denna del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Höjd trängselskatt för och trängselskatt på , punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt med den ändringen att ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen får den lydelse som föreslås i bilaga 3. 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 2, bifaller delvis proposition 2013/14:76 punkt 1 och avslår motion 2013/14:Sk4 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Regeringen föreslår att trängselskatt ska införas på . Vi noterar detta med en viss tillfredsställelse eftersom framför allt alltid har varit motståndare till ett sådant förslag. när man konfronteras med bristen på ekonomiska resurser samt det stora behovet av kollektivtrafikinvesteringar tvingas även att inse verkligheten och införa trängselavgifter på just Essingeleden. Vi har krävt detta ända sedan trängselskattesystemet infördes. Vi beklagar däremot att anledningen till att man nu ändrar sig är att man är i desperat behov av pengar till den absolut nödvändiga utbyggnaden av tunnelbanan. Bristen på resurser beror på planerna att bygga den orimligt dyra och onödiga Förbifart . Vi beklagar att regeringen i första hand ser trängselavgifter som ett sätt att pressa så mycket pengar som möjligt ur bilisterna i stället för att använda trängselavgiftssystemet för att minska köer, trängsel och miljöbelastningen i . Regeringen inför i princip en ny bilskatt på trafikanterna i . Vi vill i stället utveckla trängselskattesystemet och föreslår utifrån miljö- och trafikaspekter att Essingeleden avgiftsbeläggs . Trängselproblemet är stort och kan inte vänta på absolut nödvändiga åtgärder. bör anta regeringens lagförslag med den ändringen att förslaget träder i kraft . Höjd trängselskatt för och trängselskatt på , punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt och ger regeringen till känna vad som anförs i reservationen om att staten bör ta ett större finansieringsansvar för utbyggnaden av tunnelbanan inom ramen för Stockholmsförhandlingen. 2013/14:Sk4 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och avslår proposition 2013/14:76 punkt 1 och motion 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 2. är positivt inställda till alla delar av den tunnelbaneutbyggnad som föreslås inom ramen för Stockholmsförhandlingen. Det enskilt största tillväxthindret i är den bristande tillgången till bostäder. Härutöver fordras också stora satsningar på transportinfrastruktur så att större delar av arbetskraften får ett godtagbart pendlingsavstånd Vi är också positiva till att staten medfinansierar det föreslagna projektet. intressen sammanfaller med rikets intressen i stort. I bor drygt två miljoner människor. står för en betydligt större del av hela den svenska bruttonationalprodukten än vad som kan förväntas givet befolkningsmängden. ör att tillväxten i inte ska hindras mer än vad som redan skett är det en angelägenhet för staten att transportinfrastruktur, med fokus på tunnelbanan, vidareutvecklas. Detta är kostsamma projekt och det är därför rimligt att staten går in med en betydande andel av finansieringen. är däremot starkt kritiska till den finansiering som föreslås inom ramen för Stockholmsförhandlingen. Det är klart och tydligt att de alliansfärgade förhandlingspersonerna har pekat med hela handen, och att de likaledes alliansfärgade parterna – dvs. samt kommunerna – inte har förmått eller vågat eller velat stå upp för och tillvarata sina egna intressen. Förhandlingarna slutade i flera för stockholmarna ofördelaktiga villkor: – Statens totala bidrag som medfinansiär uppgår till endast av en total kostnad på , dvs. mindre än en sjundedel, medan stockholmarna själva förväntas betala resterande del. – De trängselskatter som stockholmarna betalar för att åka in och ut ur sin egen stad kan inte tillgodoräknas som en del av bidrag till finansieringen, utan räknas i stället som ett statligt bidrag. – Med de nuvarande trängselskatterna är inte hela finansieringen tillgodosedd; stockholmarna förväntas acceptera en chockhöjning av befintliga skatter med höjningar på . – Chockhöjningen är i sig inte tillräcklig utan trängselskatt måste dessutom införas på . – Trots att det är de lokala parterna som står för lejonparten av finansieringen förväntas de berörda kommunerna att avstå från sitt kommunala inflytande över den egna bostadsplaneringen och exploateringen av kommunens mark. Frågorna borde hellre avgöras av folkvalda kommunpolitiker än av regeringens utsedda förhandlingsmän. är ett pragmatiskt parti. Vi ser att är i behov av en förbättrad transportinfrastruktur, vi ser att detta är ett projekt som är för stort för att drivas på eller landstingskommunal nivå och vi ser att en minskad tillväxt i blir smärtsam för hela riket. Vi vänder oss således emot samtliga dessa villkor. – staten bör ta ett större finansieringsansvar än den föreslagna knappa sjundedelen – de trängselskatter som tas ut i bör bokföras som regionens medel och inte som statens – befintliga trängselskatter inte ska höjas – Essingeleden även i fortsättningen ska vara befriad från trängselskatt – kommunerna även i fortsättningen ska få råda över sin bostadsplanering och markexploatering. Det är i synnerhet beklämmande att Essingeleden ska straffbeskattas. Det sätt på vilken den nuvarande trängselskatten pådyvlades stockholmarna var demokratiskt mycket tvivelaktigt. Partier som gick till val på att inte införa några trängselskatter ändrade sig efter valdagen och införde trängselskatt trots vallöftena. var man mycket tydlig med att skatten inte skulle omfatta Essingeleden, åtminstone inte förrän Förbifart stod klar . Detta ligger också i linje med vad flertalet kranskommuner anför i sina respektive remissyttranden. Alliansen har alltså gjort sig skyldig till ett par ytterst flagranta löftesbrott. ifrågasätter hur regeringens förhandlingsperson väljer att peka med hela handen kring hur, var och hur många bostäder som måste byggas för att staten ska hjälpa till med att finansiera en tunnelbaneutbyggnad. Kommunen, eller i vart fall regionen, ska ha ett betydligt större inflytande över bostadsprojekt på hemmaplan. Det ligger i varje kommuns egenintresse att öka sin skattebas genom att skapa attraktiva boendemiljöer så att fler väljer att bosätta sig just där. Staten ska således inte tvinga fram nya miljonprogramsområden mot den enskilda kommunens vilja. Det konkreta bostadsbehovet kan heller inte analyseras utan att ta hänsyn till invandringens volymer samt till den s.k. EBO-lagen, dvs. eget boende enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande. invandringspolitik skulle medföra en drastiskt minskad invandring och följaktligen minska efterfrågan på bostäder, som ett avskaffande av EBO-lagen skulle underlätta situationen för i huvudsak storstäderna. Vi motsätter oss också att kommuner ska tvingas ha ett mottagande av nyanlända. Frågan om mottagande och om att upprätta avtal med ska vara en angelägenhet. bör avslå regeringens lagförslag och som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i reservationen. Trängselskatt på efter att Förbifart öppnat för trafik, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att det är för tidigt att nu binda sig för att sänka trängselskatten på när Förbifart 2022 öppnar för trafik. 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 3. Regeringen föreslår att trängselskatten på ska sänkas när Förbifart 2022 öppnas för trafik och motiverar detta med att enligt riskerar man annars att överutnyttja Förbifarten och underutnyttja Essingeleden. Vi tycker att det definitivt är för tidigt att nu binda sig i denna fråga. Vi vet inte hur den kraftfulla befolkningsexpansionen av kommer att påverka trafiken på , oavsett att trängselskatt nu införs på den. Det kan fram mot 2022 finnas goda skäl för att inte sänka skatten på . Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Beslutanderätt om trängselskatt på lokal och regional nivå, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regionernas bestämmanderätt över trängselskatten. 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vi vill att regionerna ska få en betydande bestämmanderätt över hur trängselskatten utformas och hur intäkter bäst används för olika investeringar i infrastruktur. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beslutanderätt om trängselskatt på lokal och regional nivå, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att intäkterna från trängselskatten ska tillfalla den som beslutar om avgifterna, dvs.kommuner, landsting och regioner. 2013/14:Sk5 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:Sk6 av m.fl. (S) yrkande 1. Intäkterna för trängselskatten bör tillfalla den som beslutar om avgifterna, dvs. kommuner, landsting och regioner som vi menar ska fatta dessa beslut. En kommun kan inte besluta om att införa trängselskatt och besluta hur intäkterna från skatten ska användas. Vi anser att kommuner själva ska kunna avgöra om de vill införa trängselskatt och hur intäkterna ska användas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Avståndsbaserat trängselskattesystem, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en avståndsbaserad trängselskatt. 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP) yrkande 4. Trängselskattesystemet ser i princip likadant ut som när det infördes. Trafiken har utvecklats och trängselproblemen bara ökar och med dem miljöbelastningen. Vi vill att regeringen tillsammans med berörda kommuner och regioner utreder hur trängselskatten kan utvecklas till att vara mer avståndsbaserad, t.ex. genom att fler portaler sätts upp med lägre avgifter vid varje portal. I stället för att betala när man kör in och ut ur zonen skulle man då få betala på fyra platser i zonen eller på åtta platser. På så sätt undviker man också tröskeleffekter, dvs. att man får betala väldigt mycket om man råkar bo på ena sidan av en portal och jobbar på den andra sidan och är tvungen att ta bilen. Ett första steg för att snabbt göra avgiften mer avståndsbaserad vore att införa den avgiftsgräns i Saltsjö-Mälarsnittet som utredningen har föreslagit men som regeringen inte vill införa. Ett sådant införande skulle även utifrån utredningsförslaget kunna leda till att trängselavgiften på sänks från föreslagna till . Ett mer finmaskigt system för trängselskatt skulle även kunna öppna nya vägar för att styra trafiken mer precist och rum. Man skulle t.ex. ha möjlighet att anpassa avgiften efter trafiktrycket, exempelvis efter säsongsvariationer. Med fler portaler och avståndsbaserade avgifter finns också möjligheten att styra trafiken förbi temporära väghinder, t.ex. vägbyggen. Under ombyggnaden av kan t.ex. avgiften på portaler som leder till höjas medan avgiften på andra leder sänkas något. På så sätt minskar trafiktrycket och därmed trafikproblemen på . Vi får på så sätt ett dynamiskt system som bidrar till en bättre trafikmiljö. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Trängselskatt på efter att Förbifart öppnat för trafik, punkt 2 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Regeringen föreslår att trängselskatten på ska sänkas när Förbifart öppnas för trafik 2022. Motivet är att anser att man annars riskerar att överutnyttja Förbifart och underutnyttja Essingeleden. Vi tycker att en enhetlig skatt bör eftersträvas och att det därutöver definitivt är för tidigt att nu binda sig i denna fråga. Vi vet föga om hur den kraftfulla befolkningsexpansionen av kommer att påverka trafiken på . Det kan fram mot 2022 finnas goda skäl för att inte sänka skatten på , och i vart fall bör frågan prövas då och inte bestämmas . Senast i det sammanhanget bör också trängselskatten bli enhetlig på och i . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:76 Förändrad trängselskatt och infrastruktursatsningar i : antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:629) om trängselskatt. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Trängselskatt i under utgiftsområde 22 Kommunikationer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 16 2015–2048. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur under utgiftsområde 22 Kommunikationer ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 99 2015–2050. bemyndigar regeringen att utan ersättning överlåta fastigheten 4:1 till kommun. 2013/14:Sk4 av och (båda SD): avslår propositionen i den del den avser höjning av befintliga trängselskatter i . avslår propositionen i den del den avser införande av trängselskatter på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten ska ta ett större finansieringsansvar för utbyggnad och utveckling av tunnelbanenät. 2013/14:Sk5 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna själva bör få avgöra om de vill införa trängselskatt och hur intäkterna ska användas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på trängselskatt för utlandsregistrerade fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det inte bör fastställas en ändring av nivån för trängselskatt på med anledning av ett eventuellt öppnande av Förbifart . 2013/14:Sk6 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regioner ska få betydande bestämmanderätt över trängselskatters utformning och intäkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på trängselskatt för utlandsregistrerade fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på ett generellt grundavdrag i trängselskatten som löser frågan om den administrativa bördan kring enstaka passager på . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till senast då Förbifart öppnas med ett förslag på en enhetlig skatt för och Essingeleden. 2013/14:Sk7 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att beslutanderätten när det gäller trängselskatter generellt samt i fråga om införande och följdbeslut om skattenivå och andra detaljfrågor permanent bör överföras till region- respektive kommunnivå.