bet · H101TU19 · 2014-06-13 00:00:00 — När det gäller vill vi peka på att regeringen i tilläggsdirektiven till Utredningen om järnvägens organisation angett att utredaren bör överväga hur en mer samlad förvaltning av spår och övriga anläggningar kan åstadkommas utan att det inskränker trafikföretagens möjlighet att välja i vilken omfattning de vill köpa terminal- och depåservice eller utföra verksamheten själva. Med hänsyn till vad som sagts ovan om bl.a. pågående arbete avstryker vi motionerna 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 9, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2013/14:T363 av m.fl. (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 10–12. Underhåll av statens järnvägsinfrastruktur, punkt 3 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2013/14:T8 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T415 av och (båda S), 2013/14:T419 av och (båda S), 2013/14:T501 av m.fl. (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 8 i denna del. För att järnvägsinfrastrukturen ska vara framkomlig och kunna användas på avsett sätt är det nödvändigt att den vid behov underhålls och förnyas. Drifts- och underhållsåtgärder är nödvändiga för att infrastrukturen ska vara trygg och säker och inte orsaka olyckor i järnvägssystemet. Vi vill i sammanhanget peka på att av uppgifter från framgår det att antalet dödade per miljon tågkilometer i är ca 0,60, inklusive självmord. Enligt visar statistiken att säkerhetsnivån på järnvägar i en internationell jämförelse är mycket bra. Som infrastrukturminister har anfört är en grundläggande förutsättning för att åstadkomma ett robustare järnvägssystem att järnvägsanläggningens tekniska status är god. Vi kan konstatera att underhållet av den statliga järnvägsanläggningen länge har varit eftersatt. Vi välkomnar därför att regeringen och har fördubblat anslagen till drift, underhåll och reinvesteringar av järnvägen . Vi är medvetna om att åtgärder för att höja järnvägssystemets kvalitet måste präglas av långsiktighet och uthållighet och välkomnar därför regeringens långsiktiga satsning på drift och underhåll av järnvägen. I regeringens skrivelse 2013/14:233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 framhåller regeringen att för att säkerställa kvaliteten och upprätthålla en god funktion i transportsystemet är det viktigt att arbetet med att följa upp genomförda drifts-, underhålls- och reinvesteringsåtgärder ges hög prioritet, särskilt i fråga om järnvägen. Regeringen anför att den kommer att se till att årliga uppföljningar sker och att periodiska utvärderingar av åtgärder och effekter genomförs. Vi ser positivt på detta. Vi vill även peka på att regeringen i tilläggsdirektivet till Utredningen om järnvägens organisation har framfört att utredaren ska utreda bl.a. följande: – Analysera utvecklingen av underhållsmarknaden, inklusive förutsättningarna för spårentreprenörsföretagen att kontinuerligt leverera effektiva tjänster till infrastrukturförvaltarna. – Utvärdera avtalen mellan och spårentreprenörsföretagen, bl.a. när det gäller möjligheten att ta hänsyn till behov av omplanering av banarbeten för att säkerställa trafikens framkomlighet. – Utvärdera om åtgärder behöver vidtas för att säkerställa kunskap om statens järnvägsinfrastruktur. – Utreda behovet av (tredjeparts-) besiktning av infrastruktur och vid behov föreslå regler för detta. Vi vill även framhålla att av budgetpropositionen framgår att påbörjade en genomlysning av drifts- och underhållsverksamhet av vägar och järnvägar. Syftet med utvecklingsarbetet har varit att skapa förutsättningar för regeringen och att bedriva en effektivare resursstyrning av drift och underhåll för väg och järnväg samt att effektivisera och förtydliga regeringens målstyrning av drifts- och underhållsverksamhet. gav regeringen i uppdrag att införa och utveckla det styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg som arbetats fram inom ramen för utvecklingsarbetet. slutredovisade uppdraget tillsammans med en plan för implementering och det utvecklingsarbete som kvarstår. I skrivelse 2013/14:233 framför regeringen att större organisatoriska förändringar av utförandet av drift och underhåll av den statliga järnvägsinfrastrukturen innebär en negativ inverkan på effektiviteten. Vidare anges att det nu pågående förbättringsarbetet mellan och järnvägens aktörer skulle sättas på spel och riskerar att tappa fart. Regeringen framhåller också att det inte finns några analyser eller utredningar som visar att ett annat slag av organisering skulle klara de rådande utmaningarna bättre än det nuvarande. Vi instämmer i detta. generaldirektör framförde vidare vid ett besök i utskottet bl.a. att det på pågår ett arbete med att förstärka tredjepartskontrollen av järnvägsanläggningen. Utskottet sammanträffade med statsrådet och generaldirektörerna för och Transportstyrelsen som med anledning av den granskning som medierna har gjort av drift och underhåll av järnvägen informerat utskottet om och redovisat vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa en god drift och gott underhåll av järnvägen. Vidare gjorde regeringen en ändring i regleringsbrev som innebar att verket gavs i uppdrag att redovisa hur myndigheten ska förbättra arbetet med att åtgärda inrapporterade fel i den järnvägsinfrastruktur som myndigheten ansvarar för. Uppdraget redovisas i rapporten med att åtgärda inrapporterade fel (TRV 2013/92996). I rapporten sammanfattas förbättringsområdena med: it-systemförbättringar, dokumentation och spårbarhet, uppföljning samt roller och resurser. I rapporten betonas att alltid prioriterar säkerheten främst och att har god kontroll över järnvägsanläggningens tillstånd genom ständiga besiktningar och kontroller. Vidare framhåller att om verket upptäcker fel vidtas alltid åtgärder. Vi vill i sammanhanget betona att regeringen i skrivelse 2013/14:233 framhåller att den avser att ha särskilt fokus på frågan . gav regeringen i uppdrag att redovisa hur tillsynen av infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags underhållsverksamhet kan bli mer effektiv och vid behov skärpas. Vi välkomnar de båda uppdragen. Vi vill avslutningsvis understryka att det är av stor betydelse att järnvägar underhålls och att medlen som avsätts till detta används på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Enligt vår uppfattning har regeringen väl uppmärksammat frågan om järnvägens underhållsbehov. Regeringen har gjort historiska ekonomiska satsningar på underhållet som en rad åtgärder har vidtagits för att säkerställa att resurserna används ändamålsenligt och effektivt. Mot denna bakgrund avstyrker vi därför motionerna 2013/14:T8 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T415 av och (båda S), 2013/14:T419 av och (båda S), 2013/14:T501 av m.fl. (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 8 (i denna del). Banavgifter, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 5, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 12. Vi kan konstatera att är och regeringens plan att femdubbla banavgifterna – detta trots att punktligheten sjunker och antalet allvarliga fel i järnvägen har fyrdubblats. De kraftigt ökade banavgifterna får stora konsekvenser för dem som bedriver verksamhet på våra järnvägar. Höjda avgifter minskar incitamenten för att transportera gods via järnväg och gör det i stället mer attraktivt att använda sig av lastbilar. En fortsatt höjning av banavgifterna riskerar därför att öka de redan höga utsläppen av miljöfarliga ämnen då person- och godstrafik flyttas från järnväg till väg. Detta äger rum i då en av transportsektorns största utmaningar är att skapa ett ekologiskt hållbart transportsystem med låga koldioxidutsläpp. Vi vill framhålla att vi inte motsätter oss att höja banavgifterna för att finansiera såväl ökat underhåll som reinvesteringar och nyinvesteringar. Vi anser dock inte att banavgifterna bör höjas så länge järnvägens robusthet och punktlighet inte har förbättrats. Vi vill i sammanhanget också peka på behovet av att värna järnvägens konkurrenskraft gentemot övriga trafikslag. För att utjämna konkurrensen anser vi att en vägslitageavgift bör införas innan banavgifterna kan höjas. Vi kan konstatera att i ett tillkännagivande till regeringen angav att banavgifterna inte bör höjas under den kommande planeringsperioden förrän åtgärder har vidtagits för att skapa mer rättvisa konkurrensvillkor mellan trafikslagen och förrän järnvägssystemets kvalitet har förbättrats. Utskottet framförde då att det var medvetet om att banavgifter enligt gällande rätt ska tas ut av infrastrukturförvaltaren för att finansiera tågtrafikens samhällsekonomiska marginalkostnader. Utskottet ansåg att det ändå måste vara upp till och regeringen att reagera om de aviserade banavgifterna framstår som orimliga och omöjliga i förhållande till den banstandard som erbjuds eller om avgiftsförändringar får snedvridande effekter på järnvägens möjligheter att utvecklas till ett samhällsekonomiskt effektivt och kundanpassat transportmedel. I skrivelse 2013/14:233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 konstaterar regeringen att det är infrastrukturförvaltaren som ska fastställa och ta ut avgifterna och att dessa ska användas för att finansiera infrastrukturförvaltarens verksamhet. Vidare anges att har beräknat att intäkterna från banavgifter kommer att uppgå till och att tillkännagivande därmed är omhändertaget. Vi anser att det är häpnadsväckande hur regeringen väljer att hantera tillkännagivande i denna fråga, inte minst mot bakgrund av att ett antal branschorganisationer, såsom Tågoperatörerna och Näringslivets Transportråd, har framfört kritik mot en höjning av banavgifterna. Vi kan i sammanhanget också notera att regeringen indirekt har påverkat storleken på banavgifterna, inte minst genom att regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur banavgifter kan utformas som ekonomiskt styrmedel för att åstadkomma en mer effektiv fördelning av kapaciteten på det svenska järnvägsnätet, men även genom infrastruktur- och budgetpropositioner. Vi kan vidare konstatera att tolkningen av den bakomliggande skiljer sig åt mellan EU:s medlemsstater. lyfter i sin rapport fram att banavgifterna bör höjas. Vi kan dock konstatera att anledningen till detta är att ser det som en möjlighet att minska trafiken på järnvägsinfrastrukturen och därmed åstadkomma punktlig järnvägstrafik. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Kvalitetsavgifter, punkt 5 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi kan konstatera att i sin granskning av tågförseningar är tydlig med att kvalitetsavgifterna måste höjas och att ett nytt system för kvalitetsavgifter bör utredas. Tyvärr har regeringen en avvaktande hållning när det gäller kvalitetsavgifter och verkar anse att det är upp till ansvariga myndigheter att utveckla systemet. Vi anser att det är märkligt att regeringen inte ser potentialen i den här typen av styrmedel. Vi vill framhålla att om avgifterna höjs ges tydliga incitament till tågoperatörer att hålla sina lok och vagnar i bästa skick och till infrastrukturförvaltare att prioritera förebyggande underhåll. Vi ställer oss vidare frågande till om det verkligen är rimligt att fattar beslut om kvalitetsavgifter när det är verket som också förvaltar anläggningen. Det kan, menar vi, innebära att tågoperatörer och infrastrukturförvaltare inte ses som jämbördiga aktörer. Vi anser därför att ett oberoende organ bör inrättas för fastställande av kvalitetsavgifter. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Kapacitetstilldelning och trafikledning, punkt 6 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:T302 av (S), 2013/14:T369 av och (båda S) och 2013/14:T533 av (C). Regeringen har i skrivelsen om granskning om tågförseningar framfört att kapacitetstilldelningen är en central process för järnvägssystemet och att det är väsentligt att den är transparent och rättssäker samt leder till en effektiv användning av infrastrukturen. Vi instämmer med regeringen och välkomnar att regeringen i tilläggsdirektivet till Utredningen om järnvägssystemets organisation bl.a. har gett utredaren i uppdrag att – analysera hur det med begränsade insatser i infrastruktur och fordon är möjligt att öka kapaciteten i järnvägsnätet och föreslå åtgärder för att insatserna ska realiseras i högre utsträckning – ta ställning till om arbete med att utveckla prioriteringskriterier, ekonomiska styrinstrument och tåglägesprodukter kan leda till en mer transparent kapacitetstilldelningsprocess och effektivare användning av spåren. Mot bakgrund av ovannämnda uppdrag anser vi att utskottsmajoritetens önskemål om att utreda kapacitetstilldelningen och trafikledningen är överflödig. Vi har även tagit del av och välkomnar de initiativ som har tagit för att förbättra kapacitetstilldelningsprocessen. Ett exempel på ett sådant initiativ är branschprogrammet Kapacitet i Järnvägstrafiken som driver i samarbete med forskningsutförare i . Programmet är en svensk forskningsplattform för området Framtida planering, styrning och drift av järnvägens trafik. Utförarna är; (sammanhållande), , (), (), () och . Vidare är anslutna partnerföretag , (nivå 1) och (nivå 2). Styrning av järnvägstrafiken är en förutsättning för att järnvägssystemets kapacitet ska kunna användas på bästa sätt. Vi vill därför särskilt lyfta fram pågående arbete med att utveckla trafikledningen. förbereder för driftsättning av ett nytt trafikledningssystem – Nationell tågledning – som kommer att medföra att kan styra trafiken på ett mer kostnadseffektivt sätt. Vi menar, liksom regeringen, att det är en åtgärd som effektiviserar användningen av järnvägsinfrastrukturen och som bidrar till både ökad kapacitet och punktlighet och frigör resurser . Mot bakgrund av pågående utvecklingsarbete avstyrker vi motionerna 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:T302 av (S), 2013/14:T369 av och (båda S) och 2013/14:T533 av (C). Resenärsfrågor, punkt 7 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T481 av (S), 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:T218 av (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:T208 av (S). För att få ett ekologiskt hållbart transportsystem måste andelen resor med tåg öka. Vi måste därför se till att underlätta för människor som vill åka tåg. För att göra tågresan till ett fullgott alternativ till andra transportmedel måste resenären sättas i centrum. Det gör man bl.a. genom att skapa ett sammanhållet system med god överblickbarhet och information så att resenären vet att hela resan hänger ihop. Det ska vara enkelt att byta mellan olika tåglinjer, och biljettsystemen måste vara enkla. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Resenärsfrågor, punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:T208 av (S), 2013/14:T218 av (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:T481 av (S). För att få ett ekologiskt hållbart transportsystem måste andelen resor med tåg öka. Vi måste därför se till att underlätta för människor som vill åka tåg. För att göra tågresan till ett fullgott alternativ till andra transportmedel måste resenären sättas i centrum. Det gör man bl.a. genom att skapa ett sammanhållet system med god överblickbarhet och information. Det ska vara enkelt att byta mellan linjer, och biljettsystemen måste vara enkla. Vi anser att man bör införa ett gränssnitt för kommunikation för hela resan. Gränssnittet skulle kunna vara det mellan trafikorganisatören och resenären. Den nya aktören skulle lägga tidtabeller för all kollektivtrafik i hela landet med mål att alla nivåer av resandet samordnades. Vi anser vidare att det bör tas initiativ till en förhandling mellan samtliga länstrafikhuvudmän och trafikutövare om att införa yrkespendlingskort som inte är låsta för pendling inom ett trafikområde. Vi menar att ett sådant kort skulle öka arbetskraftens rörlighet kraftigt och därmed underlätta företagens kompetensförsörjning. Vi vill också framhålla att bör få tydliga direktiv om att prismodellen måste förändras så att det är förutsägbart vad en resa kostar och så att prisskillnader kan uppfattas som logiska. Vidare anser vi att bör få ett tydligt uppdrag att samordna och prioritera de olika operatörernas tidtabeller för att undvika förseningar och få plats med så mycket tåg som möjligt på spåren. Vi anser att prioriteringen ska utgå från resenärernas behov och ske i nära samarbete med operatören. Vi kan också konstatera att passerar alltför många tågavgångar många mindre orter utan att stanna. Det är fråga om orter som skulle behöva ett tågstopp för att öka möjligheterna till arbetspendling. För små kommuner och mindre orter ökar attraktionskraften när man väljer bostadsort om det finns möjlighet att ta tåget till jobbet. Vi anser därför att det är viktigt att man ser över landets tåglinjer för att se vad man kan göra för att öka antalet tågstopp på mindre orter. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Statistik, punkt 9 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8. Vi är medvetna om att tillförlitlig statistik är ett nödvändigt faktaunderlag vid en rad olika beslut och att bristen på sådan statistik är ett problem. Även Utredningen om järnvägens organisation har i sitt betänkande En enkel till framtiden? (SOU 2013:83 s. 196–198) pekat på att det från flera håll har framförts att bristen på och tillgängligheten till statistik och även information från andra typer av uppföljning är ett betydande problem. I tilläggsdirektiven till Utredningen om järnvägens organisation framhåller regeringen bl.a. att det är tydligt att det finns behov av att utveckla tillgången till kvalitetssäkrad statistik för olika ändamål. Vidare anges att uppgifterna krävs för beslut om åtgärder inom järnvägsområdet och att det är väsentligt att allmänheten får korrekt information om hur järnvägssystemet fungerar. Regeringen gav därför utredningen i uppdrag att kartlägga den befintliga statistiken och andra uppgifter hos olika aktörer i sektorn. Vi är dock angelägna om att hålla branschens administrativa pålagor på en låg nivå. Statsrådet delar vår uppfattning och framförde i sina svar på två interpellationer (2013/14:186 och 2012/13:326) och en skriftlig fråga (2012/13:156) att myndigheterna måste väga nyttan med statistiken mot den ökade administrativa kostnad som kan komma att belasta kollektivtrafikföretagen. Vidare pekade statsrådet på att sekretessaspekten måste beaktas. Statsrådet framförde dock att hon anser att det finns skäl att överväga fortsatta åtgärder för att förbättra tillgången på statistik. Statsrådet framförde vidare att Transportstyrelsen och Trafikanalys också analyserar behovet av att få bättre statistik över resandet med kommersiell trafik. Vi välkomnar detta och anser att syftet med motionsyrkandena är väl tillgodosett genom pågående utredningsarbete och ställer oss frågande till utskottsmajoritetens ställningstagande. Mot denna bakgrund anser vi att motionen 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 7 och 8 bör avslås. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:201 om tågförseningar. 2013/14:T8 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nödvändigt banunderhåll och kontroll av statusen på detsamma sker i egen regi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är nödvändigt att skyndsamt bygger upp den kompetens som krävs för att hålla anläggningen i gott skick. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en ansvarsfördelning bör göras med innebörden att Infranord görs till en renodlad underhållsorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att järnvägen bör återregleras och att samhället bör ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. 2013/14:T9 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att snabbt bör bygga upp en egen kompetens för att inspektera anläggningarnas skick. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör ta det samlade ansvaret för underhållet i takt med att underhållskontrakten löper ut. tillkännager för som sin mening vad som anförs i motionen om höjda kvalitetsavgifter och om att ett oberoende organ, fristående från tågoperatörer och infrastrukturförvaltare, bör sköta detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av moderna verktyg för trafikledning och kapacitetstilldelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att banavgifterna inte ska höjas förrän järnvägen har blivit robustare och punktligare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av oberoende och tillförlitlig punktlighetsstatistik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resestatistik bör bli offentlig. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bättre statlig styrning av och ett tydligt samhällsuppdrag för , , och Jernhusen. 2013/14:T10 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att snabbt bör bygga upp egen kompetens för att inspektera järnvägsanläggningens skick. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet i takt med att underhållskontrakten löper ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bättre statlig styrning av och ett tydligt samhällsuppdrag för Jernhusens verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att banavgifterna inte ska höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att samordna tidtabellerna mellan olika operatörer och att prioritera trafiken så att förseningar minimeras och spåren utnyttjas effektivt. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Fi254 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att järnvägen bör återregleras och samhället ta ett helhetsansvar för järnvägssystemet. 2013/14:T208 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för åtgärder som underlättar tågstopp på mindre orter. 2013/14:T218 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nödvändigheten av att förenkla biljettsystemen genom att införa ett gränssnitt för kommunikation för hela resan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkespendling.