bet · H101KU5 · 2014-01-10 00:00:00 — När det gäller användningen av de nationella parlamentens informationsutbytessystem IPEX har utskottet tidigare uttalat att värdet av informationen i IPEX begränsas av att medlemsstaterna bereder ärendena . Det är inte ovanligt att det saknas information från andra medlemsländer för utskottets prövning och ställningstagande. Dessutom är den information som läggs in i systemet ofta på respektive medlemslands eget språk, vilket kan göra informationen svårtillgänglig. Dessa generella problem med IPEX gjorde sig gällande även vid utskottets beredning av subsidiaritetsärenden under den nu aktuella perioden. En majoritet av de utskott som lämnat yttranden till har haft kontakter med representant vid EU:s institutioner. Det allmänna intrycket är att kontakterna har ökat i omfattning och att de fungerar väl. Flera av utskotten anför att de har fått värdefull information om hur andra länder ställer sig i subsidiaritetsfrågan när det gäller olika förslag från kommissionen. anför i sitt yttrande att den information som representanten i ofta kan erbjuda om hur andra nationella parlament agerar i ett visst ärende underlättar dialogen mellan de nationella parlamenten i EU-frågor överlag och att informationen understödjer möjligheterna till samordning mellan nationella parlament i ett visst ärende. Inte minst utfallet av beredningen av , som innebar att ett första gula kort utfärdades, visar enligt arbetsmarknadsutskottets mening på vikten av informationsutbyte mellan nationella parlament under beredningen av subsidiaritetsärenden. representant är en viktig informell kanal för ett sådant informationsutbyte. instämmer med vad civilutskottet anför i sitt yttrande om värdet av kontakter med andra parlament. Syftet med samarbetet mellan parlamenten inom EU är bl.a. att säkra det effektiva utövandet av de parlamentariska befogenheterna i unionsfrågorna, särskilt när det gäller övervakningen av subsidiaritetsprincipen. Därför finns det enligt utskottet ett behov av att följa upp hur IPEX kan förbättras och vara ett bättre stöd för de nationella parlamenten. Flera av de andra utskotten ger indirekt uttryck för att det finns en förbättringspotential i fråga om informationen i databasen både när gäller i vilken omfattning information läggs in i databasen och att den läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra parlament att ta del av. börjar tidsfristen att löpa i alla länder och man har därför en begränsad nytta av databasen under själva beredningen av ett ärende. IPEX kan inte ersätta sådana informella kontakter som representant vid EU:s institutioner kan bidra med. Framhållas kan dock att man i efterhand med hjälp av IPEX – under förutsättning att informationen läggs in på ett språk som är tillgängligt för andra nationella parlament – och andra informationskällor kan bilda sig en uppfattning om vilka länders nationella parlament som har haft liknande subsidiaritetsinvändningar mot ett förslag som . Sådan kunskap kan vara värdefull vid framtida subsidiaritetsprövningar inom området. Enligt artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. I många av, men inte alla, kommissionens utkast finns en särskild rubrik Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna eller liknande, under vilken kommissionen lämnar sin motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. I andra utkast återfinns endast eller även motiveringar i ingressen till själva förslagen till rättsakt. Ofta är dessa motiveringar i ingressen mycket knapphändiga. Motiveringen kan se ut på följande sätt. Eftersom målet med denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet. återges i den mer kortfattade varianten i ingressen även vilka mål som inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås. Som exempel återges motiveringen i kommissionens förslag KOM(2012) 350, där det i ingressen (34) anges följande: Målet för de åtgärder som ska vidtas för att öka investerarnas förtroende för fondföretag, genom att höja kraven i fråga om förvaringsinstitutens uppgifter och ansvar samt förvaltningsbolagens och investeringsbolagens ersättningspolicy och genom att införa en gemensam sanktionsstandard för de viktigaste överträdelserna av bestämmelserna i detta direktiv, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av de enskilda medlemsstaterna. Eftersom de identifierade bristerna endast kan åtgärdas på europeisk nivå och sådana insatser därför bättre kan göras på unionsnivå, bör unionen vidta de åtgärder som krävs i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i . I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. I vissa utkast (se t.ex. KOM(2011) 874, KOM(2012) 456, KOM(2012) 535, 551, 552 och 553) återfinns en mycket lakonisk subsidiaritetsmotivering i ingressen och/eller en motivering av mervärdet av åtgärden på EU-nivå i en bilaga som ibland men inte alltid åtföljer ett utkast. Denna bilaga, som kallas Finansieringsöversikt över förslag till rättsakt, innehåller som regel rubriken av en åtgärd på unionsnivå under vilken en motivering av förslaget kan återfinnas. En översiktlig genomgång har gjorts av motiveringarna av subsidiaritetsprincipen i de utkast till lagstiftningsakter som prövades . Genomgången visar att motiveringar saknas helt eller är bristfälliga i 16 av de 125 utkasten, dvs. i av förslagen, se tabell 19 nedan.6[ Någon värdering av om förslaget endast är en teknisk omarbetning eller liknande har inte gjorts, utan de utkast som saknar eller har bristfälliga motiveringar har tagits med.] Med bristfälliga motiveringar avses sådana kortfattade motiveringar som återgetts i det första nämnda exemplet. Tabell 19 Avsaknad av eller brist på motiveringar i kommissionens utkast till lagstiftningsakter KOM(2011) 880 KOM(2011) 819 KOM(2011) 821 KOM(2012) 167 KOM(2011) 842 KOM(2012) 329 KOM(2012) 90 KOM(2012) 136 KOM(2012) 150 KOM(2012) 343 KOM(2012) 355 KOM(2012) 403 KOM(2012) 416 KOM(2012) 697 KOM(2012) 724 KOM(2012) 109 En liten kvantitativ förbättring märks vid en jämförelse med den förra uppföljningen som gällde subsidiaritetsprövningar. saknades motiveringar i 20 av 124 utkast, vilket motsvarar av förslagen (bet. 2012/13:KU8 s. 56). Sammantaget vid de två uppföljningar som gällde 2010 saknades eller var motiveringarna bristfälliga i totalt 24 av 71 förslag, dvs. i av förslagen (bet. 2010/11:KU18 och 2011/12:KU4). Yttranden från andra utskott anför i sitt yttrande att det i tre av de förslag som utskottet prövade saknades motiveringar, och i tre av förslagen återfanns motiveringen först i själva direktivtexten. konstaterar i sitt ställningstagande att kommissionen fortfarande brister i sin skyldighet att ge motiveringar och att man i flera fall utformat motiveringen mycket knapphändigt. Utskottet understryker att det vid de nationella parlamentens prövningar är av yttersta vikt att kommissionen uttryckligen motiverar förslaget med avseende på subsidiaritetsprincipen och undviker summariska resonemang. lyfter särskilt fram att kommissionens motivering saknades helt i förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (KOM (2011) 821). Utskottet hänvisar till att man i utlåtandet om förslaget betonade att de nationella parlamentens uppgift att se till att subsidiaritetsprincipen följs hade underlättats av att kommissionen i enlighet med artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna uttryckligen motiverat förslaget med avseende på subsidiaritetsprincipen. anför att kommissionens motiveringar i subsidiaritetsfrågan ofta är kortfattade och att de inte alltid är alldeles lättgenomträngliga. anför i sitt yttrande att kommissionen i samtliga ärenden lämnat motiveringar avseende subsidiaritetsprincipen. Motiveringarna har dock varit bristfälliga i några fall. Enligt utskottet försvårar ofullständiga eller schablonartade motiveringar för de nationella parlamenten att bedöma om ett förslag är förenligt med subsidiaritetsprincipen. Det är också viktigt att det klart framgår hur kommissionen har resonerat för att komma fram till att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Utskottet lyfter särskilt fram att utskottet vid subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag om Eurosur i förslaget till motiverat yttrande konstaterade att kommissionens motivering i subsidiaritetsfrågan bör vara mer utförlig och innehålla ett tydligare resonemang om hur den kommer fram till att den föreslagna förordningen är förenlig med subsidiaritetsprincipen. anför i sitt yttrande när det gäller frågan om kommissionens motiveringar att utskottet kan konstatera att de alltjämt är mycket kortfattade och oprecisa. Enligt utskottets mening skulle det vara av värde att kommissionen i sina förslag lämnar en mer utförlig redogörelse för hur den har resonerat i fråga om ett förslags förenlighet med subsidiaritetsprincipen. Vidare noterar utskottet att kommissionen när det gäller förslaget om den s.k. viseringslistan anför att en överföring av länder från den negativa till den positiva förteckningen eller vice versa omfattas av EU:s exklusiva behörighet i enlighet med artikel 77.2 a i EUF-fördraget. När det gäller kommissionens motiveringar till varför den anser att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen konstaterar utbildningsutskottet i sitt yttrande att motiveringarna generellt är mycket sparsamma och kan utvecklas ytterligare. behöver ett bra underlag för att kunna utföra sin uppgift på bästa sätt. Utskottet har dock inte behandlat något utkast där kommissionens motivering saknats. framhåller i sitt yttrande vikten av att kommissionen, i egenskap av det organ som lägger fram förslagen, också lämnar en grundlig motivering till varför de är förenliga med subsidiaritetsprincipen. I många fall är kommissionens motiveringar i det närmaste pliktskyldiga skrivningar som verkar vara kopierade från tidigare framlagda förslag och inte utformade utifrån de förutsättningar som råder i det aktuella förslaget. Motiveringarna kan utgå från kraven för subsidiaritetsprövningen snarare än från det enskilda fallet, och i vissa fall kan cirkelliknande resonemang förekomma. Det anges ofta att målen för förslaget inte kan uppnås utan åtgärder på unionsnivå, men inte varför de inte kan uppnås. Kommissionen har också fört ett längre resonemang kring subsidiariteten som inte återfinns i förslaget till beslut men som kan finnas i arbetsdokument eller kan erhållas vid kontakter med kommissionen. Det vore emellertid önskvärt – inte minst ur en demokratiaspekt – att resonemanget redovisades utförligare i förslaget. Särskilt angeläget är det att kommissionen om det föreligger tveksamheter i subsidiaritetsfrågan för ett djupare resonemang kring frågan än vad som vanligtvis sker. Enligt trafikutskottet är det naturligt att det organ som utreder och lägger fram ett lagstiftningsförlag även lämnar en tillfredsställande motivering till sitt beslut. Som trafikutskottet har påpekat anser utskottet att avsaknaden av en fullgod motivering i fråga om subsidiaritet är en svaghet i unionens lagstiftningsarbete. anför i sitt yttrande att kommissionens motivering saknades i ett fall som gällde förslag till ändring av förordning om ett gemenskapsprogram för energieffektivisering av kontorsutrustning (KOM(2012) 109). Utskottet anför dock att en motivering om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen fanns i grundförordningen som den föreslagna ändringen gällde, vilket redovisades för utskottet i en föredragningspromemoria. konstaterar i sitt yttrande att kommissionens motiveringar generellt är mycket kortfattade. I ett av de fall som utskottet beredde – ändringen av direktivet om elektromagnetiska fält – var motiveringen begränsad till att i allt väsentligt konstatera att förslaget innebar förändringar i en EU-rättslig akt och därför inte kunde åtgärdas på nationell nivå. I de två andra förslagen som utskottet hanterade – och tillämpningsdirektivet – förde kommissionen ett kortfattat resonemang i sak om varför den ansåg att EU-lagstiftning var nödvändig i båda fallen. Utskottet instämmer i vad uttalat (se t.ex. 2012/13:KU8 s. 59) om att uteblivna eller knapphändiga motiveringar gör det svårt för och andra nationella parlament att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs och att detta utgör en allvarlig brist i unionens lagstiftningsprocess. konstaterar att antalet utkast till lagstiftningsakter som innehåller motiveringar i fråga om subsidiaritetsprincipen har ökat i jämförelse med de tidigare gjorda uppföljningarna. Vid de två uppföljningarna saknades motiveringar eller var bristfälliga i totalt 24 av 71 förslag, dvs. i av förslagen. saknades motiveringar i 20 av 124 utkast, vilket motsvarade av förslagen. saknas dock motiveringar helt eller är bristfälliga i 16 av de 125 utkasten, dvs. i av utkasten, som prövats . Detta är givetvis inte acceptabelt. Flera av utskotten har även framhållit att motiveringarna ofta är mycket kortfattade. vill liksom trafikutskottet framhålla att det är av vikt att kommissionen i egenskap av det organ som lägger fram utkast till lagstiftningsakter också lämnar en grundlig motivering till varför utkasten är förenliga med subsidiaritetsprincipen. I många fall är kommissionens motiveringar närmast pliktskyldiga skrivningar och inte utformade utifrån de förutsättningar som råder i det aktuella utkastet. Motiveringarna tycks utgå från kraven för subsidiaritetsprövningen snarare än från det enskilda fallet, och cirkelliknande resonemang kan förekomma. Det anges ofta att målen för ett förslag inte kan uppnås utan åtgärder på unionsnivå, men inte varför de inte kan uppnås. Kommissionen för också ett längre resonemang kring subsidiariteten i arbetsdokument men inte i utkastet som översänts till parlamenten. En klar förbättring vore om dessa resonemang återgavs även i de utkast som översänds till de nationella parlamenten. vill påminna om att kommissionen och andra förslagsställare enligt protokollet om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som fogats till fördraget har en absolut skyldighet att motivera sina utkast till lagstiftningsakter i fråga om subsidiaritetsprincipen. Det återstår en hel del innan kommissionen uppfyller kraven i protokollet. Utskottet får mot denna bakgrund än en gång och med eftertryck betona att uteblivna eller knapphändiga motiveringar i sin tur leder till att och andra nationella parlament får svårt att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att se till att subsidiaritetsprincipen följs i enlighet med protokollet. Detta utgör, enligt utskottet, en allvarlig brist i unionens lagstiftningsprocess. Utskottet vill således framhålla att det är av yttersta vikt att kommissionen i sina förslag lämnar mer utförliga redogörelser för hur kommissionen resonerat för att komma fram till att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Utförliga motiveringar utgör enligt en förutsättning för att de nationella parlamenten ska kunna kontrollera förslagens förenlighet med subsidiaritetsprincipen. () har beslutat att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över de iakttagelser som redovisas i en promemoria som upprättats av . KU:s uppföljning omfattar de subsidiaritetsprövningar som genomfördes i , dvs. ledde till beslut antingen i utskottet (protokollsutdrag) eller i kammaren (motiverat yttrande), –. I yttrandet lämnar finansutskottet kommentarer om det sammantagna utfallet och den sammantagna utvecklingen av utskottets subsidiaritetsprövningar inom olika politikområden, kommissionens motiveringar samt de kontakter som utskottet haft med representant vid EU:s institutioner och i vilken utsträckning databasen använts i utskottets prövningar av subsidiaritetsprincipen. Utskottet konstaterar inledningsvis att EU-institutionerna sedan finanskrisen intagit en mer framskjuten position i lagstiftningsarbetet inom de politikområden som utskottet ansvarar för. Den relativt markanta ökning av förslag som utskottet prövat under innevarande period är en bekräftelse på detta. Utskottet har även svarat för den största andelen motiverade yttranden från . Utskottet framhåller att det ligger i dess uppgift att granska de förslag till rättsakter som läggs fram av EU-institutionerna och invända då kommissionen närmar sig gränserna för vad som är fördragsmässigt. Utskottet observerar att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för förslag till direktiv. Denna utveckling minskar handlingsutrymmet för de nationella parlamenten att anpassa den föreslagna EU-lagstiftningen till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland. En ytterligare fråga som utskottet tidigare uttalat sig om (2012/13:FiU2y) är hur tidsramen för subsidiaritetsprövningen av ett förslag korresponderar med behandlingen av kommissionens förslag inom EU. Utskottet anser att värdet av de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar kan förlora i betydelse om prövningen inte kan genomföras innan eller i varje fall i inledningsskedet av förhandlingarna om rättsakterna. Utskottet konstaterar vidare att kommissionen brister i sin skyldighet att ge motiveringar med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Det är av yttersta vikt för de nationella parlamenten i sin prövning att kommissionen uttryckligen motiverar förslaget och undviker summariska resonemang. Vad gäller utskottets kontakter med representant vid EU:s institutioner och dess inhämtande av information i databasen konstaterar utskottet att sådan kontakt och informationsinhämtning främst sköts på tjänstemannanivå och fungerar tillfredsställande. Inom ramen för sin uppgift att enligt 10 kap. 6 § riksdagsordningen (RO) följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen vill särskilt få kommentarer och bedömningar om följande: En kommentar om det samlade utfallet av genomförda subsidiaritetsprövningar på olika politikområden jämfört med . En bedömning av i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde minskat till följd av de förslag från EU som nämns i promemorian, och hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En kommentar om kommissionens motiveringar. En kommentar om i vilken utsträckning utskotten använder sig av kontakter med representant vid EU:s institutioner för inhämtande och utlämnande av information, och hur kontakterna fungerar. En kommentar önskas även om inhämtande av information från IPEX. Av KU:s promemoria framgår att KU:s uppföljning omfattar dels den rent formella hanteringen av utkast till lagstiftningsakter i , dels utfallet av genomförda subsidiaritetskontroller. Uppföljningen av utfallet görs genom sammanställningar av hur subsidiaritetskontroller har utfallit på olika politikområden, vilka relateras till olika mål. Målen kan finnas på EU-nivå eller på nationell nivå. Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammas. Subsidiaritetsärenden som inleddes , men avslutades först , ingår inte i den nu aktuella uppföljningen utan tas i stället upp . prövade finansutskottet 21 utkast till lagstiftningsakter. Utskottet har således nästan fördubblat antalet prövade utkast, från 11 . Utskottet lämnade utlåtanden om sju (7) av de utkast som utskottet prövat, vilket utgör det högsta antalet i utskott . I samtliga fall beslutade i enlighet med utskottets förslag och översände motiverade yttranden till , rådets och kommissionens ordförande. I KU:s promemoria redovisas utkasten på politikområden enligt nedanstående tabell. Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är fler än antalet prövade utkast. Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter Rättslig grund i EUF-fördraget art. 50, 52, 53 Fri rörlighet för tjänster Ekonomisk och monetär politik art. 121, 126, 127, 136 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Vad gäller det samlade utfallet på olika politikområden kan konstateras att av de utkast som prövades av finansutskottet innehåller elva (11) helt eller delvis förslag om tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden. Sju (7) utkast innehåller förslag om etableringsrätt. Fem (5) utkast innehåller förslag om fri rörlighet för tjänster. Tre (3) utkast innehåller förslag som rör statistik och ytterligare tre (3) innehåller förslag som rör den ekonomiska och monetära politiken. subsidiaritetsprövar främst förslag som rör ekonomisk politik, finansmarknaderna och offentlig upphandling. Dessa områden berör artiklarna 50, 52 och 53 (etableringsrätt), artikel 62 (fri rörlighet för tjänster), den mer allmänt hållna artikeln 114 (tillnärmning av lagstiftning) samt artiklarna 121, 126, 127 och 136 (ekonomisk och monetär politik) i EUF-fördraget. Nedan redogörs för finansutskottets subsidiaritetsprövningar –avseende de politikområden som förekommit flest gånger alternativt funnits mer intressanta för denna granskning, nämligen etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster, tillnärmning av lagstiftning samt ekonomisk och monetär politik. Etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster Området berör artiklarna 50, 52 och 53 (etableringsrätt), artikel 62 (fri rörlighet för tjänster) i EUF-fördraget. De förslag som utskottet subsidiaritetsprövat som helt eller delvis rör etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster är: KOM(2011) 746 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv /61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg. KOM(2011) 895 Förslag till och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. KOM(2011) 896 Förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling. KOM(2011) 897 Förslag till och rådets direktiv om tilldelning av koncessioner. KOM(2012) 217 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla. KOM(2012) 350 Förslag till och rådet direktiv om ändring av direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) när det gäller förvaringsinstitutsfunktioner, ersättningspolicy och sanktioner. KOM(2012) 360 Förslag till och rådets direktiv om försäkringsförmedling. Av dessa har utskottet haft subsidiaritetsinvändningar vad gäller två (2) förslag, nämligen förslaget om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten m.m. i utlåtande /12:FiU45 och förslaget om offentlig upphandling i utlåtande /12:FiU50. När det gäller förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling av vatten m.m. konstaterade utskottet att effektiva system för tillsyn och bäst uppnås genom nationella regler. Varje medlemsstat har sina egna konstitutionella förutsättningar.