bet · H101UbU15 · 2014-03-31 00:00:00 — 2013/14:UbU15 Vuxenutbildning behandlar i detta betänkande 45 motionsyrkanden som rör vuxenutbildningen från den allmänna motionstiden . Av dessa behandlas 14 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . I motionsyrkandena behandlas frågor om bl.a. riktade insatser mot vissa grupper inom vuxenutbildningen, olika typer av satsningar på vuxenutbildningen, styrning, uppföljning och kontroll av vuxenutbildningen, samverkan inom vuxenutbildningen, validering och utbildning i svenska för invandrare (sfi). Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden främst med hänvisning till pågående myndighetsuppdrag, gällande bestämmelser, pågående beredning och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns tio reservationer (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vuxenutbildningens tillgänglighet och dimensionering m.m. 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkandena 21 och 22, 2013/14:Ub203 av (S), 2013/14:Ub252 av (S), 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 8, 2013/14:Ub488 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 4, 9 och 12. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Styrning, uppföljning och kontroll av vuxenutbildningen 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 15. Reservation 3 (S) 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 14 samt 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 4 (S) 2013/14:Ub408 av (FP) och 2013/14:Ub540 av (KD). Validering och bedömning av utländska utbildningar 2013/14:Ub303 av och (båda M), 2013/14:Ub333 av i och Shadiye Heydari (båda S) yrkande 2, 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 10, 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 5 (S, MP) Utbildning i svenska för invandrare (sfi) 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkande 13, 2013/14:Sf374 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:So241 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:Ub382 av (MP), 2013/14:Ub423 av m.fl. (S), 2013/14:Ub482 av (M) och 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) 2013/14:Ub410 av m.fl. (MP). Reservation 9 (MP) Eftergymnasiala studier för särskoleelever 2013/14:Ub460 av Per Lodenius (C). Reservation 10 (S) Motioner som bereds förenklat 2013/14:U315 av m.fl. (C, FP, KD, MP) yrkande 4, 2013/14:Ub218 av och (båda S), 2013/14:Ub233 av (S), 2013/14:Ub236 av (S), 2013/14:Ub242 av (M), 2013/14:Ub250 av (S), 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkandena 5, 6 och 9, 2013/14:Ub297 av (S), 2013/14:Ub337 av m.fl. (S), 2013/14:Ub370 av och (båda S), 2013/14:Ub445 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub477 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (C). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 45 motionsyrkanden som rör vuxenutbildningen från den allmänna motionstiden . Av dessa behandlas 14 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . I motionsyrkandena behandlas frågor om bl.a. riktade insatser mot vissa grupper inom vuxenutbildningen, olika typer av satsningar på vuxenutbildningen, styrning, uppföljning och kontroll av vuxenutbildningen, samverkan inom vuxenutbildningen, validering och utbildning i svenska för invandrare (sfi). Vuxenutbildningens tillgänglighet och dimensionering m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. olika typer av satsningar på vuxenutbildningen och riktade insatser mot vissa grupper inom vuxenutbildningen. Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (MP). Satsningar på vuxenutbildningen och dess betydelse m.m. I kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 1 framhåller motionärerna att vuxenutbildning är en möjlighet till personlig utveckling genom utbildning och bildning som öppnar för vidare studier. Vidare betonas att den kommunala vuxenutbildningen (komvux), när den fungerar som bäst, har en flexibel organisation som inte är knuten till terminer eller läsår och därför kan anpassas till samhällets, näringslivets och individens behov med kombinationer av olika utbildningar, utbildningsnivåer, närundervisning och distansundervisning. I yrkande 2 betonas att en stor utmaning för är att ett betydande antal personer i arbetsför ålder saknar gymnasieutbildning, vilket kraftigt försvårar möjligheten att få eller byta arbete. En annan utmaning som lyfts fram är den demografiska utvecklingen som ställer krav på utbildning och kompetensutveckling, inte minst hos nyanlända i befolkningen som oavsett kort eller lång utbildningsbakgrund snabbare behöver få tillgång till såväl språk- och yrkesutbildning som akademisk utbildning. Motionärerna understryker i yrkande 9 att oavsett om en person söker arbete eller vill utvecklas i arbetslivet ska det livslånga lärandet alltid vara fullt möjligt och tillgängligt för alla. I yrkande 12 framhåller motionärerna att personer som vill studera i vuxenutbildningen riskerar att konkurreras ut av personer som till följd av den senaste gymnasiereformen (Gy 2011) inte har fått grundläggande högskolebehörighet och kan förväntas behöva läsa in sin högskolebehörighet i vuxenutbildningen. Det krävs då enligt motionärerna att det finns en väl utbyggd vuxenutbildning som inte hindrar människor som vill omskola sig. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 21 framhålls att den kommunala vuxenutbildningen behöver stärkas och erbjudas fler, inte minst dem som saknar fullständig gymnasieutbildning. I yrkande 22 begärs att en möjlighet till studier på yrkesgymnasium för vuxna (yrkesvux 2.0) införs, inte bara för de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras, utan också för människor med fullföljd teoretisk utbildning. I motion 2013/14:Ub203 av (S) framhålls behovet av ett nytt s.k. kunskapslyft som berör hela utbildningssystemet. Enligt motionären behövs det satsningar på alla utbildningsnivåer, bl.a. yrkeshögskola, komvux och yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux), för att minska arbetslösheten. I motion 2013/14:Ub252 av (S) uppmärksammas bl.a. att komvux behöver stärkas och att antalet utbildningsplatser inom behöver öka. Riktade insatser inom vuxenutbildningen m.m. I kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 4 framhålls att det behövs riktade insatser mot de grupper som inte tar del av vidareutbildning i arbetslivet. Det kan enligt motionärerna handla om uppsökande verksamhet med information och insatser för att motivera människor att läsa vidare. Vikten av insatser för att motverka könsbundna utbildningsval inom vuxenutbildningen betonas i motion 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 8. Enligt motionärerna skulle t.ex. praktik för kvinnor inom den mansdominerade skogsindustrin respektive för män inom den kvinnodominerade vården kunna leda till att den efterfrågade kompetensen inom dessa sektorer bättre tillgodoses. I motion 2013/14:Ub488 av m.fl. (S) yrkande 2 efterfrågas riktade insatser, såsom uppsökande verksamhet med information och motivation, för att åstadkomma ett kompetenslyft för kvinnor mitt i livet utan tidigare arbetslivserfarenhet. Kompetenslyftet för dessa kvinnor bör i första hand åstadkommas genom att man utökar antalet komvuxplatser. Bakgrund och gällande rätt Den offentligt finansierade vuxenutbildningen består framför allt av vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), utbildning i svenska för invandrare (sfi), , vissa kompletterande utbildningar och folkbildningen. Av dessa är skolformerna komvux, särvux och sfi kommunernas vuxenutbildning. I bl.a. 20 kap. skollagen (2010:800) och förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning är komvux närmare reglerad. Av 20 kap. 3 § framgår att kommunerna ska tillhandahålla vuxenutbildning på såväl grundläggande nivå som gymnasial nivå. Av 20 kap. 10 § framgår bl.a. att varje kommun aktivt ska verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i vuxenutbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. Av 20 kap. 17 § framgår att varje kommun ska informera om möjligheterna till vuxenutbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. En ny läroplan för vuxenutbildningen (Lvux12) trädde i kraft ([SKOLFS 2012:101]). –ökade det sammanlagda stödet till vuxenutbildningen med ca enligt uppgift från (bet. 2012/13:UbU1 utg.omr. 16 s. 78). I budgeten gjordes fortsatta satsningar på vuxenutbildningen. När det gäller yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) föreslog regeringen i budgetpropositionen att skulle avsättas för en satsning på ytterligare ca 3 500 årsplatser . Satsningen, som ställt sig bakom, är en del i att möta den ökade efterfrågan på yrkesinriktad vuxenutbildning under konjunkturnedgången. Vidare ska den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i åldern 20–som avbrutit sin grundskole- eller gymnasieutbildning att återuppta sina studier fortgå . Satsningen gäller ungdomar som avbrutit sin utbildning före och som är inskrivna i någon av garantierna och gör det möjligt för dem att få den högre bidragsnivån inom studiemedlet. Satsningen, som ställde sig bakom, motsvarar ca 1 500 årsplatser och uppgår till (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). I budgetpropositionen föreslog regeringen vidare att och Skolinspektionen skulle tillföras totalt 2014 i syfte att öka genomströmningen inom komvux. Ett sätt att åstadkomma detta är enligt regeringen att ställa högre krav på att eleverna deltar aktivt i den undervisning som anordnas. ställde sig bakom anslagshöjningen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 25 s. 59 och 61, bet. 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69, prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 71, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Myndigheten för har funnits , och har det avsatts extra resurser för att kunna utöka antalet årsplatser inom . Senast vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom förslag om att tillföra medel för en nivåhöjning med 1 500 årsplatser , och dessutom beräknades att medel bör avsättas för 3 000 årsplatser respektive 2015 och för 1 500 årsplatser (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). pågår två statliga satsningar på yrkesutbildning för vuxna: yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Regeringen inledde en satsning på yrkesvux . Syftet med satsningen var enligt budgetpropositionen att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Vidare framgick av propositionen att det också ska vara möjligt för den som har läst en studieförberedande utbildning att växla om och skaffa sig en gymnasial yrkesutbildning (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16. s. 110–111). studerade ca 20 500 elever inom ramen för yrkesvux. omfattar satsningen ca 17 000 årsplatser (prop. 2013/14:1 utg.omr. 150–151). Av budgetpropositionen framgår att regeringen avser att komma tillbaka till med förslag om en utökad rätt att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Vidare avser regeringen att återkomma till med ett förslag om att det ska införas en rätt att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå särskild behörighet till högskolan. Regeringen menar att dessa rättigheter bör gälla fr.o.m. (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 68). Satsningar på vuxenutbildningen och dess betydelse m.m. När det gäller motionsyrkanden som efterfrågar olika typer av satsningar på vuxenutbildningen och framhåller vuxenutbildningens betydelse m.m. vill utskottet framhålla följande: Den offentligt finansierade vuxenutbildningen är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet, som även i fortsättningen ska ge den enskilde möjligheten att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Vuxenutbildningen har också en central roll i det livslånga lärandet. I dagens kunskapssamhälle är det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen efter valet har prioriterat vuxenutbildningen kraftigt. –ökade det sammanlagda stödet till vuxenutbildningen med ca . I budgeten för såväl 2013 som 2014 gjordes fortsatta satsningar inom vuxenutbildningen bl.a. på yrkesvux och . Vidare ska, som nämnts ovan, den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–som avbrutit sin grundskole- eller gymnasieutbildning att återuppta sina studier fortgå . Utskottet vill även påminna om att regeringen har aviserat att den avser att återkomma med förslag till om att stärka rättigheterna till vuxenutbildning på gymnasial nivå. Utskottet anser mot den bakgrunden att någon åtgärd från inte är motiverad och avstyrker motionerna 2013/14:C419 (MP) yrkandena 21 och 22, 2013/14:Ub203 (S), 2013/14:Ub252 (S) och 2013/14:Ub573 (S) yrkandena 1, 2, 9 och 12. Riktade insatser inom vuxenutbildningen m.m. När det gäller motionsyrkanden som efterfrågar riktade insatser inom vuxenutbildningen m.m. vill utskottet inledningsvis påminna om att varje kommun enligt skollagen ska verka aktivt för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i vuxenutbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå ska kommunen informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–som avbrutit sin grundskole- eller gymnasieutbildning att återuppta sina studier ska fortgå . Det är en satsning som utskottet och sedermera ställde sig bakom. Några riktade insatser av det slag som efterfrågas i motionerna är utskottet dock inte berett att ställa sig bakom. Inte heller ser utskottet behov av särskilda insatser för att motverka könsbundna utbildningsval inom vuxenutbildningen. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub273 (S) yrkande 8, 2013/14:Ub488 (S) yrkande 2 och 2013/14:Ub573 (S) yrkande 4. Styrning, uppföljning och kontroll av vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om styrning, uppföljning och kontroll av vuxenutbildningen. Jämför reservation 3 (S). I kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 15 framhålls att det behövs bättre kontroll av om de statliga resurser som avsätts till vuxenutbildning också bidrar till att uppfylla målen om livslångt lärande. Därför föreslås att Skolinspektionen följer upp vuxenutbildningsinsatserna på ett mer ingående sätt än vad som görs . Bakgrund och gällande rätt Skolinspektionen är den myndighet som enligt skollagen (2010:800) har tillsyn över skolväsendet (jfr 26 kap. 1–18 §§). I skolväsendet ingår bl.a. skolformerna vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare (1 kap. 1 § skollagen). Tillsynen innebär en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter (26 kap. 2 §). Skolinspektionen ska även granska kvaliteten i skolväsendet (jfr 26 kap. 19–23 §§). Närmare bestämmelser finns i förordningen (2011:556) med instruktion för . Av instruktionen framgår bl.a. att myndigheten genom granskning av huvudmän och verksamheter ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Av Skolinspektionens regleringsbrev framgår att den löpande tillsynen när det gäller bl.a. vuxenutbildning i huvudsak ska utövas på huvudmannanivå. Skolinspektionen har vidare i regleringsbrevet fått i uppdrag att granska kvaliteten på distansutbildning inom vuxenutbildning. Uppdraget ska redovisas till () . Skolinspektionen har också i regleringsbrevet fått i uppdrag att genomföra central rättning av nationella prov inom bl.a. vuxenutbildning på gymnasial nivå. Syftet med rättningen ska vara att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning av proven över landet. Skolinspektionen ska vidare utifrån indikationer på betydande avvikelser när det gäller dels rättning av nationella prov, dels betygssättning i ämnen och kurser, inom ramen för sin tillsynsverksamhet vidta lämpliga åtgärder. Skolinspektionen ska , med start och slutredovisning , redovisa resultatet av den centrala rättningen till () . ansvarar för den nationella uppföljningen och utvärderingen av skolväsendet (jfr 26 kap. 24–28 §§ skollagen). Av regleringsbrev framgår att verket ska redovisa en samlad bedömning av utvecklingen inom respektive skolform och verksamhet inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet på såväl nationell som lokal nivå. Bedömningen ska innehålla en fördjupad analys av de områden, huvudmän och verksamheter som verket anser vara särskilt angelägna med hänsyn till utvecklingen och behoven inom området. ska peka på utvecklingsområden som kan kräva statliga insatser och även redogöra för vilka åtgärder verket avser att vidta inom sitt ansvarsområde med anledning av den fördjupade analysen. ska vidare lämna sin bedömning av utvecklingsbehov på huvudmanna- och verksamhetsnivå. ska samverka med Skolinspektionen. Rapporten med analys ska lämnas till () och därefter och ska även göras tillgänglig för skolhuvudmän. ska vidare enligt regleringsbrevet samla in resultaten av samtliga kursprov i bl.a. vuxenutbildning på gymnasial nivå (totalinsamling). För vuxenutbildningen på gymnasial nivå ska vidare ett antal statistikmått publiceras. Resultatet ska redovisas till () . ska vidare kontinuerligt följa upp bl.a. elevers och lärares it-användning och it-kompetens i vuxenutbildning. Uppföljningen ska ske i enlighet med myndighetens förslag i redovisningen av uppdraget att ta fram en plan för förbättrad uppföljning av it-användning och it-kompetens i bl.a. vuxenutbildning. Uppdraget ska redovisas till () , nästa gång . Utöver de nyssnämnda uppdragen i regleringsbrevet finns ytterligare några uppdrag som rör vuxenutbildningen. Myndigheten för har tillsyn över främst utbildningarna inom och granskar även kvaliteten. Myndigheten för ska även främja utvecklingen av bl.a. utbildningarna inom och utbildningarnas kvalitet (3–5 §§ förordningen [2011:1162] med instruktion för Myndigheten för ). I ett svar på en skriftlig fråga anförde statsrådet bl.a. följande (svar på fr. 2013/14:238 ): Riktade statsbidrag är dock inte någon garanti för en hög nivå på vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen är ett kommunalt ansvar. Regeringen har tidigare konstaterat att många kommuner satsar allt mindre på vuxenutbildningen. Detta gör att statens satsningar inte får full effekt. Av denna anledning låter regeringen just nu genomföra en översyn av reglerna för statsbidrag för yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Syftet är att säkerställa att de statliga satsningarna får så stor effekt som möjligt vad avser ökad kvalitet och fler platser inom vuxenutbildningen. lämnade sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) . Bland förslagen som rör nationell styrning och uppföljning av vuxenutbildning på grundläggande nivå kan nämnas följande: – ges i uppdrag att vidta åtgärder för att förbättra statistiken om komvux. – ges i uppdrag att ta fram material för att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning inom komvux på grundläggande nivå. – Skolinspektionen ges i uppdrag att genomföra systematisk tillsyn av vuxenutbildningen både på huvudmannanivå och enhetsnivå. – utvärdering (IFAU) ges i uppdrag att genomföra en utvärdering av effekterna på nationell nivå av komvux på grundläggande nivå. Betänkandet bereds inom (). När det gäller styrning, uppföljning och kontroll av vuxenutbildningen anser utskottet att ambitionen ska vara hög. Utskottet kan i det sammanhanget konstatera att ett omfattande regelverk finns som reglerar dessa frågor och att flera särskilda myndighetsuppdrag pågår. Exempelvis har Skolinspektionen i uppdrag att granska kvaliteten på distansutbildningen inom komvux, och ska samla in samtliga kursprov i vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Som framgått ovan (svar på fr. 2013/14:238) pågår en översyn inom () av reglerna för statsbidrag till yrkesvux och lärlingsvux med syfte att säkerställa att de statliga satsningarna får så stor effekt som möjligt vad avser ökad kvalitet och fler platser inom vuxenutbildningen. Utskottet noterar att regeringen tidigare konstaterat att många kommuner satsar allt mindre på vuxenutbildningen. Det är angeläget att det totala utbudet av platser blir större för den enskilde som vill skola om sig eller komplettera en utbildning med yrkesutbildning. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden den pågående översynen. Vidare vill utskottet påminna om att förslag från (SOU 2013:20) som rör styrning och uppföljning av vuxenutbildning på grundläggande nivå och som ligger i linje med motionärernas önskemål bereds inom (). Utskottet anser mot bakgrund av pågående myndighetsuppdrag, översynen av regelverket för statsbidrag till yrkesvux och lärlingsvux och pågående beredning av förslag från att någon åtgärd från inte är motiverad. Utskottet avstyrker därför motion 2013/14:Ub573 (S) yrkande 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ge i uppdrag att samverka med arbetsmarknadens parter och staten för att garantera vidareutbildning av yrkesverksamma, ett ökat regionalt samarbete bland olika aktörer och en försöksverksamhet där regionala kompetensplattformar får fördela utbildningsplatserna. Jämför reservation 4 (S). I kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 8 föreslås att ska ges i uppdrag att samverka med arbetsmarknadens parter och staten för att garantera vidareutbildning för yrkesverksamma. De erbjudna kurserna måste passa de yrkesverksamma bl.a. innehållsmässigt. I kommittémotion 2013/14:Ub573 av m.fl. (S) yrkande 14 framhålls vikten av ett ökat regionalt samarbete. De riktade satsningarna mot yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) har inneburit en samverkan som har fått positiva effekter såväl för individer som för samhälle och näringsliv. Motionärerna efterlyser därför fler sådana statliga styrningsmekanismer, t.ex. att olika aktörer ska samverka för att få resurser. Regionala kompetensplattformar och fördelning av utbildningsplatser I kommittémotion 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 7 föreslås en försöksverksamhet där några regionala kompetensplattformar ges konkret möjlighet att påverka fördelningen av reguljära utbildningsplatser, för att utbildningsutbudet i regionen ska svara mot de kompetensbehov som finns inom näringsliv och offentlig verksamhet. Bakgrund och gällande rätt Av 1 § lagen (2009:128) om framgår att bestämmelserna i lagen syftar till att inom – säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd – säkerställa att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt – säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar håller hög kvalitet – inom smala yrkesområden tillgodose behov av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke. I 6 § lagen om anges de allmänna målen för utbildningen och vad som ska karakterisera den. Bland dessa mål återfinns att utbildningen ska utvecklas och bedrivas i samverkan mellan arbetsliv och utbildningsanordnare. I förordningen (2009:130) om finns närmare bestämmelser om en utbildningsplan för varje utbildning.