bet · H201AU2 · 2014-12-16 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv I betänkandet behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och alternativa förslag till anslagsanvisning inom utgiftsområdet från allianspartierna, dvs. , , och , respektive . beslutade att utgiftsramen för utgiftsområde 14 uppgår till totalt 67 . Utskottet tillstyrker allianspartiernas förslag till anslagsfördelning och delar de bedömningar som görs i allianspartiernas motioner samt avstyrker budgetpropositionen i motsvarande delar. Utskottet avstyrker förslaget om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Övriga förslag om anslag i budgetpropositionen tillstyrks. Utskottet tillstyrker även de delar i budgetpropositionen som avser bemyndiganden om att efterge skulder och om ekonomiska åtaganden. anslagsförslag avstyrks av utskottet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och gör bl.a. bedömningen att det är viktigt att kunna följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Socialdemokraterna, , och har inte deltagit i beslutet. Dessa partier redovisar sina ställningstaganden i två särskilda yttranden (S, MP, V respektive SD). Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Anslag inom utgiftsområde 14 Ändring i Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens registerlag Anslag inom utgiftsområde 14, punkt 1 (S, MP, V) Anslag inom utgiftsområde 14, punkt 1 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Tabell 1 Regeringens budgetförslag jämfört med Tabell 2 Regeringens förslag till bemyndiganden inom området arbetsmarknad Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 14 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet har angett, anslagen inom utgiftsområde 14 enligt utskottets förslag i bilaga 3. 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1, 5, 6, 9–11, 14 och 17, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 14 punkt 10 och avslår motionerna 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5, 2014/15:2063 av (S), 2014/15:2177 av m.fl. (S), 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 7, 16–18 och 25–29 samt 2014/15:2955 av m.fl. (SD). b) Ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Därmed avslår proposition 2014/15:1 utgiftsområde 14 punkt 1. 1. efterge och skulder avseende återbetalning av utgifter för arbetslöshetsersättning om högst respektive , 2. för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2016–2024, 3. för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 13 2016–2019, 4. för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2022, 5. för anslaget 1:7 utvärdering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017, 6. för anslaget 1:10 Bidrag till Stiftelsen träffa överenskommelse med och om verksamheten Stiftelsen som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019, 7. för anslaget 2:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 14 punkterna 3–9. Ändring i Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens registerlag antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 14 punkt 2. Utskottet föreslår att ärendet avgörs trots att det har varit tillgängligt än före den dag då det behandlas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (M), (S)*, (M), (S)*, (SD)*, (M), (S)*, (C), (MP)*, (S)*, (SD)*, (FP), (V)*, (KD), i (S)* och (M). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som påverkar anslagen . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 4. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som allianspartierna och föreslår i sina alternativa förslag till anslagsanvisning inom utgiftsområdet. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Inom har promemorian Höjd inkomstrelaterad ersättning i arbetslöshetsförsäkringen (dnr A2014/3522/A) tagits fram. Promemorian innehåller bl.a. ett förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Regeringen presenterar i budgetpropositionen ett förslag till ändring av nämnda lag som i sak stämmer överens med förslaget i promemorian. Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2014/3522/A). Enligt regeringen faller den föreslagna ändringen inte inom Lagrådets granskningsområde. Regeringen föreslår i budgetpropositionen även en ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF:s registerlag). Lagförslaget har sitt ursprung i promemorian Åtgärder inom aktivitetsstödet m.m. (Ds 2013:59) som tagits fram inom . Promemorian innehåller bl.a. ett förslag till lag om ändring i IAF:s registerlag. Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2013/3637/A). Lagrådet har yttrat sig över lagförslaget som läggs fram i budgetpropositionen, vilket skiljer sig något från förslaget i promemorian, och har lämnat förslaget utan erinran. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknadsminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektören • genom avdelningschefen och enhetschefen • genom prognoschefen och enhetschefen . Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). tillstyrkte i ett yttrande till finansutskottet regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 m.m. (yttr. 2014/15:AU1y). beslutade att tillstyrka regeringens förslag till utgiftsramar (bet. 2014/15:FiU1). beslutade att fastställa utgiftstak, utgiftsramar och inkomster på statens budget enligt ett förslag som lagts fram i en reservation från allianspartierna (bet. 2014/15:FiU1 res. 3, rskr. 2014/15:29). Utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgår därmed till sammanlagt 67 . Det är inom denna ram som utskottet i detta ärende ska lägga fram förslag om anslagen . ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2014/15:AU1. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas förslag i budgetpropositionen och motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 14. Det avsnittet inleds med de huvudsakliga prioriteringarna och målen i propositionen uppdelade på områdena arbetsmarknad och arbetsliv. Inom respektive område redovisas även regeringens förslag till anslag , främst med inriktning på det som förklarar förändringarna jämfört med , samt förslag till bemyndiganden. Därefter presenteras motsvarande delar ur motionerna. I avsnittet om anslagen ingår regeringens förslag i budgetpropositionen om ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Därefter redogör utskottet för sitt ställningstagande i dessa delar. I ett sista avsnitt behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen om ändringar i IAF:s registerlag. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Utskottets bedömning i korthet Det är viktigt att kunna följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. En tydlig struktur på regeringens resultatredovisning och längre tidsserier underlättar utskottets möjlighet att bedöma de resultat av statliga insatser som regeringen redovisar. Det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultat. har beslutat om målen för utgiftsområde 14. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. För arbetslivspolitiken är målet goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Av regeringens resultatredovisning för arbetsmarknadspolitiken framgår bl.a. att arbetslösheten 2013 var oförändrad jämfört med och uppgick till . förväntas arbetslösheten minska marginellt till . Arbetslösheten är högre bland män än bland kvinnor, till stor del som följd av att de branscher som drabbats av konjunkturläget är mansdominerade. Vidare framgår att arbetskraftsdeltagandet var jämförelsevis högt i . har också en hög sysselsättningsgrad i jämförelse med andra EU-länder. Sysselsättningsgraden har dock utvecklats sämre för personer i de yngre åldrarna än för de äldre åldersgrupperna i , och ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög. Vidare har fler personer blivit långtidsarbetslösa. Enligt regeringen har även matchningen mellan arbetssökande och lediga platser försämrats. I propositionen redovisar regeringen även resultaten för bl.a. arbetsmarknadspolitiska programinsatser, särskilda insatser för unga, arbetslöshetsförsäkringen, särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och insatser för utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden. Enligt regeringens bedömning har den arbetsmarknadspolitiska verksamheten inte varit framgångsrik. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten är i stort behov av förnyelse, och det behövs omprioriteringar för att bidra till målet om en väl fungerande arbetsmarknad. Regeringen anser att behovet av att utveckla insatserna för att skapa en väl fungerande arbetsmarknad ökar för att kunna hantera utmaningen att förbättra matchningen som fler arbetssökande har en svag förankring på arbetsmarknaden. När det gäller resultatredovisningen för arbetslivspolitiken framgår bl.a. att antalet dödsolyckor har fortsatt minska och att nivån är den lägsta som uppmätts. I motsats till detta har dock antalet anmälda arbetsskador (olyckor och sjukdomar) ökat . Enligt regeringens bedömning visar det samlade kunskapsläget att arbetsmiljöeffekter är könsneutrala och att de har sina förklaringar i en könsuppdelad arbetsmarknad, arbetsförhållanden, arbetets organisering och liknande. Regeringen konstaterar vidare att indikatorerna på arbetsrättsområdet (veckoarbetstid, deltidsarbete och tidsbegränsad anställning) inte visar några större förändringar jämfört med . När det gäller lönebildningen noterar regeringen att flera av de kriterier som kännetecknar en god lönebildning uppfylldes . Som en del i utskottens löpande uppföljning har utskottet analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 14. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. En utgångspunkt för utskottets genomgång av regeringens resultatredovisning har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Mot den bakgrunden vill utskottet betona att det är viktigt att strukturen på regeringens resultatredovisning är logisk och tydlig, då detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Det är därför önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Det är betydelsefullt att regeringen gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen. Det är vidare angeläget att resultatindikatorerna speglar utvecklingen av resultat, inte omvärldsförändringar eller insatser, och att de redovisas med längre tidsserier där det är relevant. Redovisningar av resultatens långsiktiga utveckling underlättar utskottets möjlighet att bedöma redovisade resultat. Slutligen vill utskottet peka på vikten av att resultatredovisningen innehåller sammanfattningar, hänvisningar, tidsserier, diagram och tabeller för att öka överskådligheten och utskottets möjlighet att följa resultatutvecklingen . Anslag inom utgiftsområde 14 Anslag inom utgiftsområde 14 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt utskottets förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Det innebär avvikelser i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen för sju anslag. förslag till anslag avslås. Regeringens förslag till ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring avslås. Jämför de särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att för anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt tabell 1 nedan. Sammanlagt föreslås anslagen inom utgiftsområde 14 uppgå till 71 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 14 punkt 10). Av tabell 1 framgår även skillnaden jämfört med den budgeterande nivån som beslutade om . Tabell 1 Regeringens budgetförslag jämfört med Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Bidrag till administration av grundbeloppet Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2013 Internationella arbetsorganisationen () Vi ska nu ha arbetsmarknadsutskottets andra budgetdebatt på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Jag vill börja med att säga att vi står bakom vårt särskilda yttrande som vi har skrivit tillsammans med och . I det yttrandet beskriver vi vår inriktning på arbetsmarknadspolitiken och hur vi och regeringen vill med nya förslag möta arvet efter den borgerliga regeringen med hög arbetslöshet, speciellt bland ungdomar, och en cementerad långtidsarbetslöshet. Det är fler talare som kommer att gå igenom vår politik och våra ställningstaganden från talarstolen. I korthet kan jag säga att den innehåller en satsning för att knäcka den höga ungdomsarbetslösheten. Därför har regeringen gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att se över sin organisation och sitt arbetssätt för att alla unga ska kunna få hjälp när de hamnar i arbetslöshet. Vi vill införa ett utbildningskontrakt. Vi vet, herr talman, att om det är några som fyller på i kön av arbetslösa är det ungdomar som inte har klarat av gymnasiet på det sätt som krävs. Det vill vi möta med ett utbildningskontrakt, som jag vet att bland annat i har sympatier för, så att de kan kombinera och läsa in det de saknar i kunskaper med arbete och praktik. Vi vill också införa det som kallas traineejobb. Det bygger egentligen på ett yrkesintroduktionsavtal för att klara av generationsväxlingen riktat så att vi får in ungdomar inom vissa välfärdstjänster och kan klara av växlingen då många går i pension. Vi tycker att fas 3 borde läggas ned och i stället ersättas med att man får ett jobb, subventionerat av staten, och kommer ut i arbetslivet. Alla vet att det alltid är lättare att få ett jobb om man kommer från ett jobb. Vi vill höja taket i arbetslöshetsförsäkringen. Det är en otroligt viktig sak som smörjmedel för att klara en omställning i samhället. Det är mycket viktigare än vad många tror sig veta. Man har på den borgerliga kanten kritiserat detta och sagt att det kommer att leda till högre arbetslöshet. Men jag vet att man inte är riktigt sams i den borgerliga koalitionen. Det finns bra åsikter hos en del folkpartister och även inom om vikten av att kunna ha en omställningsförsäkring som är rimlig och gör att människor under något så när rimliga villkor kan förflytta sig och också klara av nya jobb. Vi vill reformera Arbetsförmedlingen. Är det någon myndighet som är starkt kritiserad och som tyvärr har blivit misskött av den borgerliga regeringen är det Arbetsförmedlingen. Den klarar inte av sitt uppdrag och har lågt förtroende hos företagen men även hos allmänhet och de arbetslösa. Därför vill vi reformera hela Arbetsförmedlingen och ge den större möjligheter med högre anslag för att den ska bli den matchningsspecialist som vi socialdemokrater så starkt eftersträvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmarknad och arbetsliv Vi vill satsa på arbetsmiljön. Här har vi under två mandatperioder sett hur den tidigare borgerliga regeringen har slarvat med arbetsmiljöfrågorna, nonchalerat dem, skurit ned och sett till att fått leka svälta räv. har vi sett en vändning inom arbetsmiljöområdet då arbetsskadorna ökar i antal. Detta år har varit väldigt olycksaligt när det gäller dödsolyckor i arbetslivet. Vi vill satsa mer pengar på så att vi kan få fler inspektörer. Vi har haft denna debatt så i och från den borgerliga kanten fått höra att det inte bara handlar om resurser. Men vi vet att det krävs mer resurser så att man kan göra fler inspektioner, satsa mer på skyddsombuden och gå ut i kapillärerna och se till att vi kan få ett systematiskt arbetsmiljöarbete som fungerar på många arbetsplatser. Jag har fått ta del av en arbetsmiljöbarometer som fackföreningen har lämnat ifrån sig. Den visar att det är många som upplever att deras arbetsmiljö går bakåt. Vi ser också sjuktalen stiga, speciellt bland kvinnor, på grund av stress och press i jobbet. blev utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 4,1 miljarder mindre, och därmed faller alla våra goda förslag och nya idéer. De borgerliga partierna gick till val på ett program som gjorde att de förlorade valet. Ni kan tänka er själva. Ta ett parti som , som i detta val förlorade fem mandat. Det hade 24 tidigare, och har det 19. Jag tror att det handlar om att det har klustrat ihop sig i den borgerliga politiken och inte kan profilera sig i vissa saker där vi skulle kunna vara väldigt väl överens. Det är den gamla politiken som fortsätter i riksdag. Det är samma gamla trötta politik och inte nya idéer, utan man trampar på vidare. Det är någonting som det väldigt tydliga går in och stöttar. Det märks nu i vardagen bland alla arbetslösa. De hade förväntat sig att kunna få ett bättre omställningsstöd. Det märks bland alla ungdomar som inte får en chans till en utbildning som kan leda till jobb. Jag förstår inte hur ni på den borgerliga kanten och ni i kan sitta nöjda med att fas 3 fortsätter. Fas 3 är kritiserat och utnyttjat både ekonomiskt och av människor som sitter inlåsta i arbetslöshet. De applåderar högerpolitiken. Varför sa man nej till en rimlig nivå på a-kassan? Det är obegripligt. Varför säger man nej till alla ungdomssatsningar när ungdomsarbetslösheten är så hög och när vi har sett att de tidigare lösningarna inte fungerar? Varför säger man nej till alla arbetsmiljösatsningar? Det är fullständigt obegripligt. I tidigare debatter har vi fått höra att verkligen vurmar för de här sakerna. Men i praktisk handling sitter de i kammaren och röstar nej och fäller alla goda förslag. Varför röstar man ja till en fortsättning av fas 3? Det är lika obegripligt. Låt mig få göra en kort analys av den svenska modellen. Den svenska modellen beskriver någonting där essensen finns i kärnan i det politiska styrkefältet i . Vår modell bygger på att det finns två jämnstarka parter och en aktiv stat. Men i vår analys säger vi att spänningen ligger mellan arbete och kapital. Jag vet att ni på den borgerliga kanten gör samma analys fast ni har en annan fördelning, där ni lutar mer åt kapitalet medan vi lutar mer åt arbetet. Det var så fackföreningarna bildades , för att balansera utnyttjandet av arbetskraften och för att kunna få en jämnare och bättre fördelning. Den analysen delar vi, fast från olika håll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmarknad och arbetsliv Frågan är: Vilken analys gör ? Som sverigedemokrat står man och pratar om ett folk, att alla tillhör ett folk och att det inte är någon skillnad mellan direktören och den timanställde i fabriken. Det finns ingen skillnad, och man pratar om en klassförbrödring. Då kan vi fråga oss: Var ligger deras analys? Den stämmer inte in på vår och inte heller på borgarnas. Man kan fundera på en sak. Det har de visat i ord och handling. Låt mig ge ett exempel: De vill luckra upp lagen om anställningsskydd. På vilket sätt förflyttar man då makt mellan arbete och kapital? Jo, naturligtvis mer till kapitalägarna. De försöker sig på att vi ska lagstifta i om att man ska kunna starta konkurrerande fackföreningsrörelser. Jo, därför att de inte tycker om de svenska fackföreningarna . går så långt att de skriver i en motion att man borde slopa första maj. är en manifestation från arbetarrörelsens sida där man har samlats just för att kunna få en utjämning i samhället - en utjämning av makt mellan arbete och kapital. Men tycker att det sliter sönder . Det sliter väl sönder folk, då. analys är klar. Den handlar inte om arbete och kapital. Den handlar om kultur. Där ligger essensen och kärnan, vilket vi har fått höra också tidigare . Vi som inte är födda i tillhör olika nationer. Då skulle jag i så fall tillhöra den finska nationen. Frågan är: Vad vill utifrån denna analys med arbetsmarknadspolitiken? Det skulle vara roligt att få höra det. Om man går in och stöder en borgerlig allians vet man att det i denna allians förekommer diskussioner om sänkta ingångslöner. Det finns lanserat av - det flyger omkring där - och av . Det finns diskussioner om förändringar av lagen om anställningsskydd.