bet · H101UbU14 · 2014-03-20 00:00:00 — 2013/14:UbU14 Forskning behandlar i detta betänkande 62 motionsyrkanden om forskning från allmänna motionstiden . Av dessa behandlas 17 yrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd stämmer överens med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionerna handlar bl.a. om forskningspolitikens inriktning, samverkansfrågor, principer för fördelning av resurser, forskare och utbildning på forskarnivå, jämställdhet samt forskning inom särskilda områden. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande rätt, tidigare ställningstaganden, pågående beredning och vidtagna åtgärder. I betänkandet finns 17 reservationer (S, MP, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och 19 samt 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 30. Reservation 1 (S) Strategiska forskningssatsningar och infrastruktur 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 24, 28 och 32. Reservation 2 (S) 2013/14:Ub362 av (M), 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 28. Reservation 3 (MP) Reservation 4 (SD) Svenskt värdskap för forskningsprogrammet 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 5 (S, MP) 2013/14:Ub238 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2013/14:Ub383 av (M), 2013/14:Ub422 av (KD), 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 27 samt 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) Meriteringssystem och samverkan som indikator för resursfördelning 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 11, 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 8 (S, MP) Fördelning av resurser för forskning 2013/14:Ub257 av (KD), 2013/14:Ub279 av (KD) yrkande 2 och 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 12. Reservation 9 (S) Forskare och utbildning på forskarnivå 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Reservation 10 (S) Utbildningsbidrag och internationell rekrytering av forskare 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 15 och 18. Reservation 11 (S, MP) 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 12 (S, MP, V) Reservation 13 (SD) 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 14 (MP, V) Forskning inom vissa områden 2013/14:K320 av (S) yrkande 2, 2013/14:So671 av och (båda FP) yrkande 2, 2013/14:Ub253 av (S), 2013/14:Ub322 av (M), 2013/14:Ub372 av (S), 2013/14:Ub374 av m.fl. (S), 2013/14:Ub535 av (M), 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 20, 21 och 29, 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 15 (S) Reservation 16 (MP) Reservation 17 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (S), i (C), (FP), (MP), (KD), (SD), (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 62 motionsyrkanden om forskning från allmänna motionstiden . Av dessa behandlas 17 yrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd stämmer överens med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionerna handlar bl.a. om forskningspolitikens inriktning, samverkansfrågor, principer för fördelning av resurser, forskare och utbildning på forskarnivå, jämställdhet samt forskning inom särskilda områden. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas förenklat finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskningspolitisk inriktning och roll i EU:s forsknings- och innovationssamarbete. Jämför reservation 1 (S). I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 1 framhåller motionärerna att utbildning, forskning och innovation ska stå i bildningens tjänst. Varje demokratiskt samhälle måste enligt motionärerna slå vakt om självständiga forskare som förutsättningslöst analyserar, ifrågasätter och aktivt medverkar i den offentliga debatten. I yrkande 2 understryker motionärerna att det behövs en öppen och förutsättningslös utredning av den svenska forskningspolitiken i syfte att stärka svensk forskning. En sådan utredning bör, enligt motionärerna, ställa obekväma frågor om olika modeller för forskningsfinansiering både i fråga om resurstilldelning och maktfördelning. I yrkande 3 betonar motionärerna att det behövs en större långsiktighet i forskningspolitiken. De framhåller att forskning och innovation skulle gynnas av att politiken stakades ut för ett längre tidsperspektiv, vilket förutsätter en reell politisk samsyn kring vissa kärnvärden i svensk forsknings- och innovationspolitik. roll i EU:s forsknings- och innovationssamarbete I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 19 framhåller motionärerna att ska vara en aktiv part i det gemensamma forsknings- och innovationssamarbetet inom EU. Motionärerna vill också stärka kopplingen till EU:s forskningsprogram och anser att forskningsinstituten tillsammans med Verket för innovationssystem () bör ges en tydligare roll för att koordinera svensk medverkan i EU:s ramprogram Horisont 2020. Det sistnämnda framhålls även i kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 30. Bakgrund och gällande rätt Övergripande bestämmelser om forskning finns i högskolelagen (1992:1434). Av lagen framgår att staten som huvudman ska anordna högskolor för bl.a. forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ska det ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta (1 kap. 2 §). Vidare framgår att verksamheten ska bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning (1 kap. 3 §) och att vetenskapens trovärdighet och god forskningssed ska värnas i högskolornas verksamhet (1 kap. 3 a §). Det stadgas också att verksamheten ska avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen och att de tillgängliga resurserna ska utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten (1 kap. 4 §). Därutöver framgår att för forskningen ska som allmänna principer gälla att forskningsproblem fritt får väljas, forskningsmetoder fritt får utvecklas och forskningsresultat fritt får publiceras (1 kap. 6 §). Enligt lagen gäller vidare att beslut ska fattas av personer med vetenskaplig eller konstnärlig kompetens, om besluten kräver en bedömning av uppläggning, genomförande av eller kvalitet i utbildningen, eller organisation av eller kvalitet i forskningen. Om bedömningen ska göras av en grupp av personer ska majoriteten av personerna i gruppen ha vetenskaplig eller konstnärlig kompetens (2 kap. 6 §). Beslutet med anledning av budgetpropositionen innebar att fastställde att målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Under varje verksamhetsområde inom utgiftsområdet redovisades även delmål. I propositionen anfördes att regeringens mål för forskningspolitiken är att ställning som forskningsnation ska stärkas, och därmed stärks den svenska konkurrenskraften och kunskapsförsörjningen. Forskningen ska vara av hög internationell kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 s. 77, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). I propositionen Forskning och innovation preciserades målet för forskningspolitiken ytterligare. ställde sig bakom att målet är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). har ställt sig bakom en rad satsningar i samband med behandlingen av budgetpropositionerna (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131 och prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Satsningen som föreslogs i den förstnämnda propositionen innebar en nivåhöjning av medlen till forskning och utveckling med –2012. I den sistnämnda propositionen beskrevs en satsning med ytterligare nivåhöjningar om ca 2013–2016. Detta innebär en resursökning (prot. 2012/13:52) –2016. I de två senaste forsknings- och innovationspropositionerna (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160 och prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) beskrevs satsningarna närmare. I och med den föregående forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) introducerades ett nytt system för fördelning och omfördelning av anslagen till forskning och forskarutbildning vid respektive lärosäte enligt vissa kvalitetsindikatorer. Syftet med modellen är enligt regeringen att premiera kvalitet i forskningen och att ge ledningarna för lärosätena incitament att vidta åtgärder för att öka kvaliteten i den forskning som utförs vid lärosätena (prop. 2008/09:50 s. 53–60). Genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) höjs den andel av de ökade anslagen till forskning och forskarutbildning som tillförs omfördelningen från i enlighet med vad som aviserades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). roll i EU:s forsknings- och innovationssamarbete Verket för innovationssystem () har det övergripande ansvaret för EU-samarbetet på myndighetsnivå. Av 3 § förordningen (2009:1101) med instruktion för framgår att myndigheten bl.a. ska främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och innovation, utvärdera det svenska deltagandet samt samordna det nationella informations- och rådgivningsarbetet om ramprogrammet. ska vidare bl.a. vara nationellt kontaktorgan för ramprogrammet, bistå med ett sekretariat för den samordningsfunktion för EU:s forskningssamarbete som omfattar andra statliga forskningsfinansiärer, samt bistå i programkommittéarbetet rörande ramprogrammet inom de områden där myndigheten har fått ett utpekat ansvar genom regeringsbeslut. Svenska aktörer hade fram tilldelats av de beviljade medlen i EU:s sjunde ramprogram för forskning. Detta placerar på åttonde plats bland deltagande länder i ramprogrammet och på andra plats om de beviljade medlen relateras till befolkningens storlek. Regeringen bedömer i propositionen Forskning och innovation att ramprogrammets betydelse för svensk forskning och utveckling förväntas öka ytterligare inom ramprogrammet Horisont 2020 (prop. 2012/13:30 s. 176–177). EU:s forskningsprogram Horisont 2020 trädde i kraft , och regeringen fastställde genom beslut bl.a. vilka myndigheter som är huvudansvariga för de olika delarna i forskningsprogrammet och vilka departement och myndigheter som får företräda regeringen i olika sammansättningar i programkommittén för Horisont 2020 (U2013/7489/F). Förutom det övergripande ansvaret (se ovan) har ansvar för ett antal delar av programmet. Även m.fl. ansvarar för olika delar. Av beslutet framgår vidare att regeringen avser att löpande följa organisationens arbete och att göra en deluppföljning 2016 och en slutlig uppföljning 2020. Utskottet vill för det första påminna om det mål för utgiftsområde 16 som har fastställt (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Med detta mål som grund har regeringen preciserat målet för forskningspolitiken och slagit fast att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Utskottet har vid behandlingen av den senaste forsknings- och innovationspropositionen ställt sig bakom detta mål (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) och anser att de olika målen tillsammans ger uttryck för en långsiktig och stabil forskningspolitik. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om högskolelagens (1992:1434) principer om att forskningsproblem fritt får väljas, forskningsmetoder fritt får utvecklas och forskningsresultat fritt får publiceras (1 kap. 6 §). För det andra vill utskottet framhålla att anslagen till forskning har ökat –2016 till följd av beslut. Detta är den i särklass största resursökningen för svensk forskning och dess nyttiggörande som har skett under en så . För det tredje vill utskottet lyfta fram den ändring i högskolelagen som beslutade om vid behandlingen av propositionen Ett lyft för forskning och innovation och som innebär ett tydligare ansvar för lärosätena att verka för att forskningsresultat kommer till nytta (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). För det fjärde vill utskottet lyfta fram den kvalitetsbaserade resursfördelningen till universitet och högskolor som innebär att en andel av anslagen till forskning och forskarutbildning omfördelas enligt vissa kvalitetsindikatorer. Syftet är att få en långsiktigt hållbar kvalitetshöjning såväl i utbildning som i forskning, där det ena befruktar det andra. På detta sätt får lärosätena incitament att vidta åtgärder för att öka kvaliteten i den forskning som utförs vid lärosätena. Sammantaget finner utskottet att de satsningar som har genomförts är långsiktiga, stabila och viktiga instrument för att uppnå målen för forsknings- och innovationspolitiken och utgör ytterligare steg mot att stärka svensk forsknings konkurrenskraft. Därmed saknas också behov av att initiera en utredning av den svenska forskningspolitiken. Utskottet anser inte att det finns skäl för något ställningstagande från med anledning av motionsyrkandena och avstyrker motion 2013/14:Ub570 (S) yrkandena 1–3. roll i EU:s forsknings- och innovationssamarbete Utskottet kan konstatera att EU:s betydelse för finansieringen av svensk forskning och utveckling har ökat markant och förväntas öka ytterligare inom ramprogrammet Horisont 2020. Utskottet konstaterade vid behandlingen av den förra forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3 s. 114) att forskningssamarbetet inom EU står inför förändringar både i form av det nya ramprogrammet och i form av ett utvecklat europeiskt forskningsområde. Utskottet framhöll även att den nationella organisationen bör vara väl anpassad till de förändringar som har skett och kommer att ske och att den kan verka för ett fortsatt högt och kvalitativt svenskt deltagande inom ramprogrammet och i partnerskapsprogram. Utskottet har ingen annan uppfattning och ser positivt på den svenska organisationen för Horisont 2020 som regeringen har beslutat om. Utskottet avser att noggrant följa det svenska deltagandet i ramprogrammet. Därmed anser utskottet att det inte finns skäl för något ställningstagande från med anledning av motionsyrkandena och avstyrker motionerna 2013/14:Ub570 (S) yrkande 19 och 2013/14:N423 (S) yrkande 30. Strategiska forskningssatsningar och infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden samt forskningens infrastruktur och inom hälso- och sjukvården. Jämför reservation 2 (S). Strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 24 framhåller motionärerna att utvärderingar visar att de strategiska forskningsområdena inte har uppfyllt syftet med ökad samverkan mellan akademin och det omgivande samhället. Satsningen har enligt motionärerna heller inte i tillräcklig omfattning genererat nya utökade eller fördjupade samarbeten med näringslivet. Motionärerna föreslår också att de tillsammans med ges huvudansvaret för de strategiska innovationsområdena. Forskningens infrastruktur och inom hälso- och sjukvården I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 28 betonas att satsningen på att utveckla de nationella kvalitetsregistren inom hälso- och sjukvården måste följas upp. Målet med uppföljningen ska vara att kvalitetsregistren ska komma till praktisk användning i forskning, uppföljning och utveckling. I yrkande 32 betonar motionärerna att det är viktigt att sträva efter internationell samordning och delat finansieringsansvar för en god infrastruktur för forskningen. framhåller motionärerna att universitet och högskolor har ansvar för lokal infrastruktur och utrustning. Bakgrund och gällande rätt Strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) presenterades satsningar på 24 strategiska forskningsområden. Av den totala anslagsökningen på som presenterades i propositionen avsåg långsiktigt dessa områden. Syftet med de strategiska forskningsområdena är att åstadkomma en tillräcklig och långsiktig kraftsamling inom områden med stor samhällsrelevans där forskningen håller hög internationell kvalitet. Betydande resurser möjliggör prioriteringar och ökar risktagandet. ska satsningen enligt regeringen stärka kvaliteten på svensk forskning och svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft. Forskningsfinansiärerna valde efter ansökan från universitet och högskolor ut de forskningsprogram som höll högst kvalitet och som hade bäst potential att bli världsledande. Huvuddelen av medlen tillfördes lärosätena för att de skulle skapa den miljö som behövs för att området ska utvecklas optimalt. En andel av medlen fördelas av forskningsfinansiärerna för forskning inom de aktuella områdena (prop. 2012/13:30 s. 72–73). I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) anfördes att satsningen på de strategiska forskningsområdena fortsätter och är en viktig del av forskningspolitiken. De har i huvudsak mottagits positivt, och lärosätena och näringslivet har visat uppskattning över de koncentrerade satsningar som har gjorts. I propositionen anfördes vidare att det finns synpunkter om att bl.a. samverkan i flera fall har varit svag och att denna aspekt bör bedömas i den framtida utvärderingen av satsningen (prop. 2012/13:30 s. 73). Därför har bl.a. , och fått i uppdrag att genomföra årliga uppföljningar av de strategiska områdena och svara för genomförandet av en utvärdering som ska redovisas 2015. Strategiska innovationsområden presenterades i propositionen Forskning och innovation som ett instrument för att skapa förutsättningar för hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar. Syftet är att lägga grunden för att nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer ska utvecklas. har genom beslut om budgetpropositionerna (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2012/13:104 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:NU1, rskr. 2013/14:101) anvisats medel för satsningar på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden. Satsningen beräknas öka med totalt –2016. Även delar av anslagen till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) bör användas för satsningar på strategiska innovationsområden (prop. 2012/13:30 s. 69). I regleringsbrev för framgår att myndigheten ska utlysa program för strategiska innovationsområden. De strategiska innovationsområdena ska utgå från samhällsutmaningar, och forskningen ska hålla hög vetenskaplig kvalitet, ha inslag av medfinansiering och kunna påvisa ny eller områdesövergripande samverkan. Insatserna ska utformas så att det finns möjlighet att löpande ompröva insatsernas inriktning och struktur för att kunna möta nya utmaningar i samhället. För uppdraget har det avsatts 2014. Forskningens infrastruktur och inom hälso- och sjukvården Av förordningen (2009:975) med instruktion för framgår bl.a. att myndigheten långsiktigt ska planera tillgången till infrastruktur för forskning (1 §). ska särskilt fördela medel till dyrbar vetenskaplig utrustning, nationella forskningsanläggningar, internationella åtaganden och högpresterande datorsystem (2 §). har genom beslutet om budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) ställt sig bakom anslagsökningar för bl.a. planering och konstruktion samt framtida kostnader för drift och utveckling av infrastrukturanläggningen (European Spallation Source, ESS), för finansiering av synkrotronen , och för att tillgängliggöra register för forskning. regleras i patientdatalagen (2008:355). Sådana register inrättas särskilt för ändamålet att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet, och ska möjliggöra jämförelser inom hälso- och sjukvården på nationell eller regional nivå (7 kap. 1 §). Det primära syftet med registren är som nämnts att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet (7 kap. 4 §). Personuppgifter som behandlas i registren får också behandlas för bl.a. framställning av statistik och forskning inom hälso- och sjukvården (7 kap. 5 §). Regeringen ingick en överenskommelse om kvalitetsregistren med Kommuner och Landsting för perioden –2016 (S2011/8471/FS). Överenskommelsen syftar till att utveckla så att deras potential för vårdens utveckling kan realiseras. En förväntad effekt av överenskommelsen är bättre tillgång till och användning av kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål. Enligt den översyn som låg till grund för överenskommelsen bör den vetenskapliga produktionen baserad på kvalitetsregister åtminstone kunna femdubblas . Det framgår att det i den årliga uppföljningen av registren ska redovisas hur många aktuella forskningsprojekt som hämtar data ur varje register. Det framgår också att parterna är överens om att det behövs ökad samverkan inom forskning och innovation med koppling till kvalitetsregister och att parterna avser att verka för att ett forum för de statliga och privata forskningsfinansiärerna samt landstingen skapas, där framtida strategier och satsningar som rör forskning med hjälp av kvalitetsregister kan diskuteras. I regleringsbrevet gavs i uppdrag att avsätta inom området infrastruktur för registerbaserad forskning, och inom myndigheten ska man bygga upp en verksamhet för att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. ska bistå forskare med information om register och relevant lagstiftning. ska i samband med årsredovisningen redovisa till () hur uppdraget fortskrider. Strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden Strategiska innovationsområden är ett nytt instrument med en ändamålsenlig utformning som utskottet ser mycket positivt på. Utskottet behandlade och avstyrkte motionsyrkanden om strategiska forskningsområden och strategiska innovationsområden under förra . Utskottet anförde att den ordning som regeringen har presenterat för omprövning, uppföljning och utvärdering av de strategiska innovationsområdena är ändamålsenlig och skapar goda möjligheter till kursändringar om sådana skulle visa sig vara befogade. Utskottet påminde också om att har anslagit betydande medel för satsningen (bet. 2012/13:UbU3 s. 93–94). Utskottet har ingen annan uppfattning och anser inte att motionsyrkandet bör föranleda någon åtgärd. Med detta avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub570 (S) yrkande 24. Forskningens infrastruktur och inom hälso- och sjukvården När det gäller vill utskottet först och främst framhålla den överenskommelse för perioden –2016 som regeringen har ingått med Kommuner och Landsting. Överenskommelsen ger goda förutsättningar för att kvalitetsregistren ska komma till praktisk användning i forsknings- och innovationsändamål och innefattar även årlig uppföljning av registren. Utskottet ser därför inga behov av en ytterligare uppföljning av registren. När det gäller forskningens infrastruktur delar utskottet motionärernas uppfattning att det är viktigt att sträva efter internationell samordning av god infrastruktur och att universitet och högskolor har ansvar för lokal infrastruktur.