bet · H201UbU1 · 2014-12-17 00:00:00 — Utskottet föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Lågstadielyftet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2018. Grund- och gymnasieskolan (nytt anslag) Utskottet finner inte några skäl för att bifalla yrkandet om ett nytt anslag kallat Grund- och gymnasieskolan och anför följande. Utskottet vill när det gäller yrkanden om att införa en matreform i den svenska skolan upplysa om att skollagen ställer krav på att skolmåltiderna ska vara näringsriktiga. Det är huvudmannen, alltså den som driver en skola, som har ansvar för att kontrollera att skolmaten lever upp till skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. råd om bra mat i skolan, som reviderades , innehåller en beskrivning av måltidens kvalitet ur ett helhetsperspektiv samt förtydliganden om hur skolan kan bedöma och dokumentera näringsriktig skolmat. Råden riktar sig till kommunerna och de enskilda skolorna som stöd i det viktiga folkhälsoarbetet att främja bra matvanor hos eleverna i skolan. lanserade dessutom och ett gemensamt inspirationsmaterial för att ge skolledare och pedagoger verktyg för att utveckla skolmåltiden till en resurs på skolan (skriften Skolmåltiden – en viktig del av en bra skola). Mot denna bakgrund finner utskottet att det inte föreligger några skäl för att införa en matreform. Öka antalet vuxna i skolan När det gäller yrkanden om att det behövs fler vuxna i skolan, bl.a. skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer kan utskottet konstatera att har haft regeringens uppdrag (U2011/5947/S) att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. För att genomföra uppdraget får –2014 använda . Uppdragets omfattning och begränsningar framgår av förordningen (2011:1597) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan. Statsbidrag enligt förordningen får lämnas –2015 och ska användas till att öka personaltätheten inom elevhälsan. Huvudmän kan enligt förordningen ansöka om statsbidrag för skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. Utskottet som anser att en fungerande elevhälsa är viktig finner mot bakgrund av ovanstående inga skäl för att bifalla yrkanden om att genomföra en särskild satsning på fler vuxna i skolan. Förstärkning av undervisningen i svenska När det gäller behovet av att förstärka undervisningen i svenska för elever med svagare kunskaper i det svenska språket hänvisar utskottet till sitt ställningstagande ovan under anslaget 1:5 och avsnittet Insatser för skolor med låga resultat samt nyanlända elever. Utskottet vill även upplysa om att den förra regeringen gav i uppdrag att genomföra integrationsinsatser inom skolväsendet. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla och sprida information om ett särskilt material som stöder lärares arbete att kontinuerligt bedöma nyanlända elevers kunskapsutveckling i svenska (U2013/1101/S). Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl för att bifalla yrkanden om att förstärka undervisningen i svenska. När det gäller yrkanden om att det ska genomföras en särskild satsning på anti-mobbning i den svenska skolan vill utskottet erinra om att det i diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen (2010:800) framgår att barn och elever ska skyddas mot diskriminering och kränkande behandling. Utskottet vill även peka på de pågående insatserna för att stärka skolans värdegrund och förebygga mobbning. har i uppdrag från den dåvarande regeringen att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling –2014 (U2011/567/S och U2011/2649/S). Inom uppdraget ska ge personal och skolledare forskningsbaserad kunskap och verktyg om hur ett framgångsrikt arbete mot diskriminering och kränkande behandling kan bedrivas. Fortbildningen ska bygga på erfarenheter från tidigare regeringsuppdrag samt på svensk och internationell forskning. ska även som en del av uppdraget sammanställa och sprida information om beprövade metoder om det förebyggande och åtgärdande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning. har i samarbete med 14 lärosäten erbjudit kursen Värdegrund och likabehandling i teori och praktik i en andra omgång. Syftet med kursen är att utveckla deltagande förskolors och skolors arbete för likabehandling och mot diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. har 830 kursdeltagare från 225 skolor deltagit. har reviderat stödmaterialet Förskolan och skolans värdegrund – förhållningssätt, verktyg och metoder och publicerat en antologi, Kränkningar i skolan – problem och lösningar. Myndigheten har även gjort om sina webbsidor om värdegrund för att göra informationen mer användbar och tillgänglig. Sidorna har haft ca 218 00 besökare. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet ser mot bakgrund av ovanstående inga skäl för att föregripa de pågående insatserna som rör mobbning, diskriminering och kränkande behandling och att göra en särskild antimobbningssatsning enligt motionärernas förslag. Satsning på barn med särskilda behov Utskottet hänvisar när det gäller yrkanden om barn med särskilda behov till de satsningar som görs inom ramen för det nya anslaget 1:18 Lågstadielyftet. Anslaget får bl.a. användas för att minska storleken på klasserna, ha fler lärare i klassrummet eller anställa fler speciallärare. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl för att bifalla yrkanden om särskilda satsningar på barn med särskilda behov. Utskottet kan konstatera att när det gäller yrkanden om studievägledning i skolan för att effektivt kunna matcha arbetskraft och arbetsmarknad att den dåvarande regeringen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) beräknat att tillföra totalt för perioden 2013−2016 (varav ) för fortbildning av främst studie- och yrkesvägledare. I regleringsbrevet för anges att ska genomföra fortbildningsinsatser som inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta t.ex. gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. har delredovisat de insatser som genomförts. har upphandlat fyra olika högskolekurser som riktas till studie- och yrkesvägledare, skolledare och lärare. Tillsammans med Skolinspektionen och andra myndigheter har också hållit ett antal konferenser om kvalitetsutveckling av studie- och yrkesvägledning för rektorer och studie- och yrkesvägledare. har utarbetat nya allmänna råd med kommentarer om arbete med studie- och yrkesvägledning (allmänna råd med kommentarer – Arbete med studie- och yrkesvägledning). Råden har tagits fram dels utifrån en förändrad reglering, dels utifrån att granskningar visat på ett behov av att utveckla området. Råden berör samtliga skolformer utom förskolan och förskoleklassen. Utskottet vill även upplysa om att Skolinspektionen redovisade en kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i 34 grundskolor som Skolinspektionen besökte till (rapport 2013:5) Granskningen visar bl.a. att många skolor saknar mål som preciserar vad skolan vill uppnå med studie- och yrkesvägledningen. Huvudmän och rektorer har således inte konkretiserat hur de ska nå de nationella målen i den egna verksamheten. Utskottet stöder det arbete som pågår med att genomföra fortbildningsinsatser för att utveckla studie- och yrkesvägledningen och anser därför att det inte föreligger några skäl för att bifalla yrkanden i denna fråga. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka förslagen om anslag i allianspartiernas motioner 2014/15:2574 (M, C, FP, KD) yrkandena 4, 6 och 7, 2014/15:2757 (M, C, FP, KD) och 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och yrkandena 2–4, 6–8, 10–14, 19 (delvis bifall), 20, 23–24 (båda delvis bifall), 31 (delvis bifall) och 35–36 och att tillstyrka propositionens förslag i de delar de överensstämmer med motionsförslagen samt att avstyrka propositionens övriga anslagsförslag och motionerna 2014/15:2744 (SD) yrkandena 7, 11, 13, 20, 27 och 30 och 2014/15:2896 (SD) i denna del (jämför utskottets förslag om anslag och bemyndiganden i avsnitt 1). Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndiganden för anslagen 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet och 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal och avstyrker regeringens förslag till bemyndigande för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet. Utskottet föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Lågstadielyftet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2 2016–2018. Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning som ges i propositionen. Därefter följer utskottets behandling av anslag och bemyndiganden för vuxenutbildning. Den inleds i sin tur med en sammanfattning av regeringens förslag för och motionerna i anslutning till dessa förslag. Sedan följer en närmare redogörelse för propositionen och motionerna. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka (se avsnitt 1 Anslagen inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). De mål som har slagit fast för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller också att de som fått minst utbildning ska prioriteras. De mål som har slagit fast för innebär att det inom ska säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Regeringens resultatredovisning för verksamhetsområdena kommunernas vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning sammanfattas nedan för de verksamheter där regeringen använder resultatindikatorer för att bedöma måluppfyllelsen: vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), utbildning i svenska för invandrare (sfi) och (prop. 2014/15:1 avsnitt 5 och 6). Indikatorerna belyser de delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. vuxenutbildning (komvux) Den totala kostnaden för vuxenutbildning (komvux) uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux har ökat jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande uppgick till . Denna kostnad har därmed minskat jämfört med föregående år. Indikatorn Antal heltidsstuderande visar att det fanns totalt ca 197 000 elever i komvux , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Det motsvarar av befolkningen i åldern 20–, vilket är jämförbart med 2012 då denna andel var . Av eleverna i komvux 2013 studerade 162 000 på gymnasial nivå och 34 000 på grundläggande nivå. Ökningen av antalet elever avser i huvudsak gymnasial nivå där antalet elever hade ökat med 7 000 sedan föregående år. Antalet elever som studerade på grundläggande nivå var i princip oförändrat. En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolymen och genomströmningen är därför, utöver antalet elever, också antalet kursdeltagare. Totalt fanns det 739 400 kursdeltagare 2013, vilket var en minskning jämfört med föregående år. Indikatorn Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs visar att av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2013 avslutade sin kurs, medan fortsatte sina studier . Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick , vilket är en något lägre andel än föregående år. Andelen avbrott skiljde sig mycket mellan olika kurser (34,i svenska jämfört i svenska som andraspråk). Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt sin kurs 2013, en något lägre andel än 2012. Totalt slutförde sin kurs 2013, medan fortsatte . Indikatorn Betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå beskriver andelen kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg. Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2013 fick kursbetyg enligt de ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E. Särskild utbildning för vuxna (särvux) Den totala kostnaden för särskild utbildning för vuxna (särvux) uppgick till 2013, vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Indikatorn Antal elever visar antal personer som deltagit i en eller flera kurser . Totalt studerade 4 299 elever i särvux , vilket var 271 elever färre än föregående år. Antalet elever i särvux fortsätter således att minska. Av eleverna var kvinnor och män. Inom särvux på träningsskolenivå var männen i majoritet – män jämfört kvinnor – som fler kvinnor än män deltog i särvux på gymnasial nivå (kvinnor och män). Motsvarande andelar inom särvux på grundsärskolenivå var kvinnor och män. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Den totala kostnaden för utbildning i svenska för invandrare (sfi) uppgick till 2013, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket är en ökning jämfört med . Indikatorn Antal elever visar antal personer som deltagit i en eller flera kurser . Antalet elever i sfi har ökat kraftigt . uppgick elevantalet till 113 613, vilket är det högsta antalet elever i sfi någonsin och en ökning jämfört med föregående år. Antalet elever har mer än fördubblats . var drygt 43 000 elever nybörjare i sfi. Eftersom en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi drygt 150 400. Indikatorn Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs visar att av kursdeltagarna avbröt studierna och att antogs fortsätta utbildningen. Av kvinnorna avbröt studierna och av männen . Elever med längre utbildningsbakgrund avbröt studierna i högre grad än elever med färre antal år i utbildning. Av eleverna som studerade på studieväg 3, kurs C, avbröt sina studier. [12] Uppgifter om betyg finns för drygt 52 000 kursdeltagare 2013. Av dessa fick lägst betyget E. Resultaten skiljer sig dock åt mellan de olika kurserna. Högst andel kursdeltagare med betygen A eller B fanns på den lägsta kursen på varje studieväg – kurserna 1A, 2B och 3C. Indikatorn Andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov visar att bäst resultat fick de kursdeltagare som deltog i prov efter kurs B. Där fick lägst betyget E i sammanvägt provbetyg. På C- och D-provet var motsvarande andelar . Av kursdeltagarna fick det högsta betyget, A, i kurs D. Kvinnor och män presterade i stort sett likvärdigt på de nationella slutproven. Lärare inom kommunernas vuxenutbildning I vuxenutbildning (komvux) tjänstgjorde totalt 4 944 lärare eller 2 600 omräknat till heltidstjänster. Jämfört med har det totala antalet tjänstgörande lärare minskat medan antalet heltidstjänster har varit . Av de tjänstgörande lärarna var kvinnor och män. Lärare i omvårdnadsämnen var den största lärarkategorin i komvux (547 lärare), följd av lärare i matematik (357) och lärare i svenska (260). Antalet tjänstgörande lärare i särskild utbildning för vuxna (särvux) var, omräknat till heltidstjänster, 244 . Av de tjänstgörande lärarna (omräknat till heltidstjänster) var kvinnor och män. I utbildning i svenska för invandrar (sfi) tjänstgjorde ca 2 900 lärare , vilket motsvarade drygt 2 400 heltidstjänster. Jämfört med är detta en ökning med ca 100 lärare respektive 200 heltidstjänster. Indikatorn Andel som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning beskriver andel av lärarna (omräknat till heltidstjänster) som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning i de olika skolformerna. Andelen lärare i vuxenutbildning (komvux) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var , vilket är en ökning jämfört med . Av lärarna i särskild utbildning för vuxna (särvux) hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en minskning jämfört med men en ökning jämfört med . Andelen lärare i utbildning i svenska för invandrare (sfi) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildningsanordnare. Av alla lärare i sfi hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en ökning jämfört med . Resultatanalys för kommunernas vuxenutbildning Antalet elever ökar inom både vuxenutbildning (komvux) och utbildning i svenska för invandrare (sfi). var antalet elever, omräknat till heltidsstuderande, det högsta inom komvux. Ökningen kan i sin helhet hänföras till den gymnasiala nivån. Antalet utrikes födda elever inom komvux på gymnasial nivå var det högsta någonsin 2013. Inom sfi har ökningen varit kraftig, från knappt 49 000 elever 2003 till knappt 114 000 . Anledningen är främst den ökade invandringen. Komvux, liksom vuxenutbildningen som helhet, har i allt högre grad blivit ett viktigt led för utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden. Detta ställer stora och delvis förändrade krav på kommunerna som organiserar utbildningen liksom på andra anordnare av utbildningen, lärare, vägledare, rektorer och annan personal inom skolan. Av resultaten från PIAAC-undersökningen framgår att det finns skillnader i läsfärdigheter mellan utrikes och inrikes födda. [13] Eftersom resultaten i PIAAC visar att deltagande i organiserad vuxenutbildning har stor påverkan på människors läs-, skriv- och räknefärdigheter är satsningar på vuxenutbildning av stor betydelse för att höja kunskapsnivån, och då framför allt hos de som ligger på de lägsta nivåerna. har ett stort inflöde av flyktingar av vilka många har låg utbildning. Förutom utbildning i svenska språket behöver många även vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå för att kunna komma in på arbetsmarknaden eller ta del av fortsatt utbildning. Yrkesvux är en satsning på yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå inom vuxenutbildningen. Syftet är främst att underlätta en omställning vid arbetslöshet och att nå personer utan gymnasial utbildning eller med en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Den är ett komplement till andra utbildningar, inte minst arbetsmarknadsutbildningar. Totalt fanns 42 500 studerande inom . Det är ca 1 800 fler studerande än 2012. betalade Myndigheten för ut totalt i statlig finansiering av utbildningar. Totalt lämnades ersättning för 24 252 årsplatser, vilket är en ökning med 2 600 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i var , vilket är en ökning med jämfört med (löpande priser). Indikatorn Andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning visar att av de som examinerades 2012 hade , närmare nio av tio, arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. [14] Det är samma nivå som föregående år. Indikatorn Andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet infördes i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) för att på ett bättre sätt kunna bedöma måluppfyllelsen när det gäller relevant arbete inom utbildningsområdet. Av de examinerade 2012 som året därefter var i arbete angav att de hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämde med utbildningen och angav att arbetet till viss del överensstämde med utbildningen. Det är ingen skillnad jämfört med . angav att arbetet inte stämmer överens med utbildningen. Regeringen framhåller i sin resultatanalys att utbildningar uppvisar ett resultat som är på samma höga nivå . Nio av tio examinerade har ett arbete efter avslutad utbildning och drygt sex av tio har ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. En stor andel () har ett arbete innan de påbörjar utbildningen men betydligt färre av dessa återgår till samma arbetsgivare efter avslutad utbildning. Det skulle kunna tyda på att de examinerade har fått ett arbete där deras nya kompetens bättre kommer till användning. Det är emellertid svårt att särskilja vilken effekt utbildningen har jämfört med andra faktorer och enligt regeringen bör resultatet därför tolkas med viss försiktighet. En skillnad jämfört med föregående års resultat är att fler arbetar hos den arbetsgivare hos vilken de deltog i lärande i arbete () under utbildningen. Enligt regeringen visar detta att kontakterna med arbetslivet under utbildningen har betydelse när det gäller möjligheten att få ett arbete. Det finns dock skillnader mellan utbildningsområdena både vad gäller andelen i arbete och arbete som stämmer överens med utbildningen som fortsatt behöver analyseras. Det gäller även skillnader mellan regioner och skillnader mellan män och kvinnor där det framskymtar vissa traditionella könsmönster. Myndigheten för införde 2013 en ny tillsynsstrategi som innebär att fler tillsyner genomförs, men i en majoritet av fallen genom telefonintervjuer med utbildningsanordnarna. Fördelen med den nya tillsynsstrategin är att antalet tillsyner nästan har fördubblats jämfört och att tillsynsmetoderna anpassas så att myndighetens resurser kan användas mer effektivt. Nackdelen, som också myndigheten påpekar, är att man inte på ett fördjupat sätt kan följa utbildningsanordnarens systematiska kvalitetsarbete eller fånga de studerandes upplevelse av utbildningen. Regeringen delar myndighetens bedömning och anser att det är angeläget att den nya tillsynsstrategin följs upp. Det är av stor betydelse att de kvalitets- och tillsynsmetoder som används bidrar till att utbildningarna generellt håller en jämn och god kvalitet. Det finns även fortsatt ett stort intresse för att bedriva utbildningar inom . Antalet ansökningar ökar , vilket kräver att myndigheten gör väl avvägda bedömningar av vilka utbildningar som ska ingå i . Ett av bedömningskriterierna är att arbetslivet aktivt ska medverka i utbildningarna och därför ska vara i majoritet i den ledningsgrupp som ska finnas för varje utbildning. Vid ansökningsförfarandet 2013 genomförde myndigheten en utökad referenstagning för att säkerställa att det finns ett engagemang hos de företag som nämns i ansökningarna. Detta är viktigt och följer en rekommendation i Statskontorets myndighetsanalys av Myndigheten för (2012:29) om att myndigheten vid prövningen av ansökningar måste hitta arbetssätt och metoder för att försäkra sig om att arbetsgivare och andra företrädare för arbetslivet bidrar på det sätt som är tänkt. Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildning Regeringen föreslår fyra anslag om för vuxenutbildning . Det största anslaget är 1:14 Statligt stöd till vuxenutbildning, som utgör av de föreslagna medlen. Alliansen föreslår en minskning av detta anslag. föreslår ett högre belopp för detta anslag. Därutöver finns ett förvaltningsanslag: 1:12 Myndigheten för . De övriga två anslagen är 1:11 Bidrag till vissa studier och 1:15 Särskilt utbildningsstöd. Det tidigare anslaget 1:13 har upphört. Det har inte väckts några motioner med anledning av regeringens förslag till anslagsbelopp för anslagen 1:11, 1:12 och 1:15. Anslagsförslagen i budgetpropositionen och motionerna redovisas i betänkandets bilaga 2.