bet · H101KrU9 · 2014-06-09 00:00:00 — anger att en möjlig förklaring till den ökade genomströmningen kan vara att avgångseleverna inte har samma möjligheter att läsa sina program med en efterföljande elevkull då dessa läser enligt en annan programstruktur, i enlighet med gymnasiereformen 2011. I en tidigare studie anförde som en förklaring till siffrorna att ett flertal kommuner uppgivit att den ökade konkurrensen om gymnasieelever har lett till att fler elever byter program och skola och att det har blivit vanligare att elever börjar om i årskurs 1 efter ett programbyte, vilket i sin tur påverkar genomströmningen i gymnasieskolan. anför följande i sitt yttrande till kulturutskottet (yttr. 2012/13:UbU5y): När det gäller förslaget om att förlänga skolplikten bedömer utbildningsutskottet att frågan har sin utgångspunkt i att motionärerna efterlyser insatser för att unga utan gymnasieutbildning ska klara sig på arbetsmarknaden. har också vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden gjort samma bedömning (bet. 2013/14:UbU1 s. 42). kan konstatera att regeringen i propositionen Med fokus på unga (prop. 2013/14:191) föreslår insatser som bl.a. syftar till att förbättra insatser för unga utan gymnasieutbildning. Mot den bakgrunden anser utbildningsutskottet att kulturutskottet bör avstyrka motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 14. har ingen annan åsikt, och vill också tillägga att ett krav på obligatorisk gymnasieskola innebär en ambitionshöjning för den gymnasiala utbildningen, bl.a. med tanke på krav på ett väsentligt ökat stöd till elever för att möta de kunskapskrav som en högskoleförberedande utbildning måste ställa. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att lagstiftningen ska ses över för att möjliggöra för unga att söka folkhögskola direkt efter . Jämför reservation 9 (S, MP, V). Folkhögskolorna har fått en ökad betydelse i förhållande till arbetsmarknaden. Folkhögskolorna genomför yrkesutbildningar inom ramen för de ordinarie kurserna, varav de flesta är eftergymnasiala. Ett mindre antal yrkesutbildningar genomförs även på gymnasial nivå, som utbildning till personlig assistent och turistguide. Vidare har folkhögskolorna fått en ökad betydelse när det gäller att motivera ungdomar till fortsatt utbildning genom satsningen på studiemotiverande folkhögskolekurs som genomförs på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Socialdemokraterna begär i kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. yrkande 17 att lagstiftningen ska ses över för att göra det möjligt för unga att söka folkhögskola direkt efter . I motionen framförs att det måste finnas fler möjliga vägar till en gymnasieexamen. Folkhögskolorna har i uppdrag att prioritera verksamheter som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivån i samhället, liksom verksamheter som gör det möjligt för människor att påverka sin livssituation och som skapar engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Socialdemokraterna vill att det efter avslutad grundskola ska finnas möjlighet för unga att söka de allmänna kurserna på folkhögskola inom ramen för gymnasievalet. I propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172) gör regeringen bedömningen att folkhögskolan bör ses över och tydliggöras som en egen utbildningsform i utbildningssystemet. Propositionen behandlas av utskottet (bet. 2013/14:KrU8). Det finns 150 folkhögskolor varav 107 är knutna till nationella folkrörelser, lokala och regionala organisationer samt självägande stiftelser och föreningar. Landsting och regioner driver 43 stycken. Alla folkhögskolor är unika och skolformen är självförvaltande med eget antagnings- och omdömessystem samt en egen folkhögskollärarutbildning och rektorsutbildning. Utöver de nationella folkrörelsedrivna folkhögskolorna finns även självstyrande och lokalt eller regionalt föreningsdrivna folkhögskolor. Folkhögskolorna är öppna för alla vuxna och har en nedre åldersgräns för sina allmänna kurser. Undervisningen på folkhögskolorna är kostnadsfri och man kan söka statligt studiestöd för att ta del av undervisningen. Folkhögskolorna har friheten att utforma undervisningen utifrån sin speciella profil och inriktning, vilket också gör det möjligt för kursdeltagarna att påverka undervisningen utifrån sina behov och förkunskaper. Folkhögskolorna bedriver en bred kursverksamhet på olika nivåer, med både korta och långa kurser. De långa kurserna finns att tillgå som både allmänna och särskilda kurser. Inom de allmänna kurserna erbjuds folkhögskolans deltagare att komplettera sin grundskole- och gymnasieutbildning. Folkhögskolornas kurser kan genom studieomdömen och behörighetsgivning ge tillträde till studier i andra utbildningsformer, t.ex. universitet, högskola och yrkeshögskola. I förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen finns bestämmelser om bl.a. villkor för sådant statsbidrag. Bland annat framgår att allmänna kurser, avsedda främst för dem som saknar grundskole- och gymnasieutbildning, ska utgöra av verksamheten. Vidare framgår att endast den som fyller senast under det kalenderår kursen börjar eller som är äldre får antas till en allmän kurs som ger en behörighet motsvarande den som kan fås genom skolväsendet. Trots detta får en folkhögskola anta en yngre elev som går ett introduktionsprogram i gymnasieskolan till undervisningen. inledde regeringen en folkhögskolesatsning med särskilda studiemotiverande kurser som ett komplement till den utbildning som erbjöds inom jobbgarantin för unga. Satsningen bygger på ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och . Målgruppen för satsningen är alla unga mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Syftet med satsningen är att med hjälp av den anpassade pedagogik som används på folkhögskolorna kunna motivera ungdomarna till fortsatta studier. Anvisning till kursen kan ske i arbetslöshet. Kursen bedrivs på heltid i form av en förberedande utbildning som syftar till att underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till en reguljär utbildning. Det har gjorts fortsatta satsningar på folkhögskolan 2013 och 2014. En förlängning av folkhögskolesatsningen för ungdomar har genomförts genom att 1 000 årsplatser, vilket motsvarar 4 000 kursplatser, tillförts på studiemotiverande kurs 2013 och 1 000 årsplatser kommer att tillföras även 2014. Regeringen föreslår i propositionen Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172) att ett särskilt mål för folkbildningspolitiken ska fastställas med följande lydelse: Folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Regeringen anser att ett mål för folkbildningen inte bara ska omfatta vuxna. Gymnasieskolan är en skolform inom skolväsendet och lyder under skollagen (2012:800) som sätter ramar för verksamheten. Gymnasieskolan ska enligt huvudregeln vara öppen endast för ungdomar som avslutar sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller (15 kap. 5 §). I 2 kap. skollagen finns bestämmelser om vem som får vara huvudman för en verksamhet inom skolväsendet. Utskottet konstaterar att andelen privata utbildningsanordnare inom det formella utbildningssystemet har vuxit och att gränsdragningen mot folkbildningen ibland kan vara svår eftersom vissa studieförbund också upprättar företag som på olika sätt är knutna till förbunden och även på andra sätt anpassar sig som marknadsaktörer inom utbildningsområdet. Ett studieförbund kan bedriva gymnasieutbildning inom ramen för skollagens regler. Utskottet konstaterar vidare att unga tas emot på folkhögskolornas allmänna kurser. Utskottet vill understryka betydelsen av folkbildningens stora möjligheter att fånga upp de människor som av olika skäl inte deltar i det formella utbildningssystemet. Folkbildningen har en lägre grad av formbundenhet vad i fråga om bl.a. förkunskaper, studieformer och examinationsformer. Det är dock viktigt att upprätthålla distinktionen mellan folkhögskolan som en egen utbildningsform och gymnasieskolan inom det ordinarie skolväsendet. har i sitt yttrande påmint om att gymnasieskolan har reformerats (yttr. 2013/14:UbU5y). Ett av syftena med reformen var att minska antalet avhopp (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). De första eleverna i den nya gymnasieskolan kommer att avsluta sina studier i gymnasieskolan efter . Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 17. Sektorsövergripande frågor om ungdomars villkor I denna del behandlar utskottet ungdomars villkor inom följande områden: utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. En rad insatser har enligt regeringen gjorts inom utbildningsområdet . trädde ett stort antal nya styrdokument för skolan i kraft: en ny skollag (2010:800), nya läroplaner och kursplaner för och motsvarande skolformer. Regeringen bedömer att i och med dessa förändringar har möjligheterna för en likvärdig utbildning förbättrats i hela landet. Även gymnasieskolan har reformerats med syftet att skapa en gymnasieskola som är bättre anpassad till elevers skilda förutsättningar och framtidsplaner. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa en lex i skolan, bl.a. med hänvisning till det arbete som pågår inom . Jämför reservation 10 (S). Regeringen har genomfört ett antal satsningar för att stärka värdegrundsarbetet inom förskolan, skolan och fritidshemmet och för att höja effektiviteten i arbetet mot bl.a. mobbning och annan kränkande behandling. fick 2011 i uppdrag att stärka skolans värdegrund, bl.a. genom fortbildningsinsatser och genom att sprida goda exempel kring det förebyggande arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning av ärenden om diskriminering och kränkande behandling. har tagit fram nya allmänna råd i arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. gavs en utredare i uppdrag att följa upp och utvärdera skolornas arbete med att skapa trygghet och studiero för eleverna samt vad regeringens insatser på området har inneburit för detta arbete (U 2014:B). I uppdraget, som ska redovisas , ingår att ta fram förslag på ytterligare åtgärder som ökar studiero och trygghet i skolan. Uppdraget omfattar också att kartlägga och utreda hur ordningsregler utformas, förankras och tillämpas samt skolornas användning av disciplinära och andra särskilda åtgärder för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero i undervisningssituationen och i utbildningen i övrigt. För att få kunskap om hur arbetet mot mobbning kan förstärkas utifrån barnens egna perspektiv gav regeringen i uppdrag att inhämta barns och ungas åsikter och erfarenheter av kränkande behandling och trakasserier. Uppdraget ska redovisas . fick i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa 2012–2015. Satsningen omfattar totalt för hela perioden. I uppdraget ingår att fördela statsbidrag till skolhuvudmännen för personalförstärkningar inom elevhälsan, att erbjuda utbildningsinsatser till elevhälsans personal om elevhälsans inriktning och organisation, psykisk ohälsa om barn som far illa eller riskerar att fara illa och vid behov utarbeta material om regelverk och evidensbaserad praktik. i m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Kr16 yrkande 9 att en anmälningsskyldighet av lex Sara-modell införs för skolor i arbetet mot mobbning och kränkningar. I motionen framhålls att det alltid ska råda nolltolerans mot mobbning och kränkningar i skolan och att all personal ska vara skyldig att rapportera missförhållanden som t.ex. kränkningar och trakasserier. Skolor som inte kommer till rätta med sådana problem ska själva vara tvungna att anmäla detta till en högre instans. Utskottet konstaterar inledningsvis att det finns långtgående skyldigheter för personal inom skolan att anmäla missförhållanden. Alla som får veta att ett barn far illa är skyldiga att anmäla det till . Det gäller även vid misstanke att barnet riskerar att fara illa. I skolan gäller denna skyldighet för rektorer, förskolechefer, pedagoger, elevhälsan och övrig skolpersonal oavsett om verksamheten är offentlig eller enskild. Detta framgår av socialtjänstlagen (2001:453) och skollagen (2010:800). Enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen ska en anmälan göras till socialnämnden om någon i verksamheten får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Förhållanden som ska anmälas avser främst brister i barnets hemmiljö eller barnets egna beteende. Det är som efter anmälan ska bedöma behovet av att ingripa. Personal, barn, elever och vårdnadshavare ska på olika sätt vara delaktiga i skolverksamhetens kvalitetsarbete och kan i olika sammanhang påtala ett missförhållande (4 kap. skollagen). ska också varje huvudman ha ett system för klagomålshantering som kan användas för att påtala brister i en verksamhet. Huvudman, rektor och förskolechef är ansvariga för att nödvändiga åtgärder vidtas när det framkommer brister i verksamheten (4 kap. 7 § skollagen). Det finns också möjlighet att påtala missförhållanden direkt till tillsynsmyndigheterna som har en allmän utredningsskyldighet enligt förvaltningslagen (1986:223). tog t.ex. Skolinspektionen emot ca 2 200 anmälningar från föräldrar, elever eller andra. Skollagen bestämmelser om åtgärder mot kränkande behandling finns i 6 kap. skollagen. Huvudmannen ska se till att det inom ramen för varje särskild verksamhet bedrivs ett målinriktat arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever. Huvudmannen ska också se till att åtgärder vidtas för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling och att det upprättas en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att förebygga och förhindra kränkande behandling av barn och elever. I skollagens 6 kap. 10 § föreskrivs en skyldighet att anmäla, utreda och vidta åtgärder mot kränkande behandling. En lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Skyldigheten att anmäla enligt skollagen är tänkt att betona rektorns och huvudmannens ansvar för att utredningar om kränkande behandling ska genomföras effektivt och utan dröjsmål. I 12 § skollagen finns bestämmelser om skadestånd om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt ovan. Mål om skadestånd ska handläggas enligt bestämmelserna i om rättegången i tvistemål när förlikning om saken är tillåten. Här kan vidare påpekas att arbetsmiljölagen (1977:1160) jämställer barn och elever i utbildning fr.o.m. förskoleklass med arbetstagare, och att arbetsmiljölagens bestämmelser kan vara tillämpliga vid tillbud som innebär allvarlig fara för liv eller hälsa. Missförhållanden inom skolväsendet tas således till viss del om hand i lagstiftningen som ovan redovisats, t.ex. när det gäller mobbning och andra former av kränkande behandling samt genom möjligheten att stänga en verksamhet när det föreligger fara för barns eller elevers hälsa eller säkerhet. infördes på grund av att allvarliga brister i vård och omsorg för äldre och personer med funktionshinder uppmärksammades och innebär en skyldighet att anmäla missförhållanden. En utredning tillsattes 2010 om att införa en motsvarighet till lex för skolväsendet, förskolan och skolbarnsomsorgen. överlämnades betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33). I betänkande föreslås att den som fullgör uppgifter i en utbildning inom skolväsendet och i särskilda utbildningsformer ska vara skyldig att rapportera missförhållanden till sin förskolechef eller rektor. Förskolechefen eller rektorn föreslås få ansvar för att utreda och avhjälpa missförhållandet. Utredaren föreslår att allvarliga missförhållanden ska anmälas till Skolinspektionen eller till den kommun som har tillsyn över utbildningen eller verksamheten. Utredningen anförde att syftet med att införa en anmälningsskyldighet om missförhållanden inom skollagens område i första hand är att snabbare än kunna uppmärksamma och åtgärda brister som rör barn eller elever som deltar i verksamheten eller utbildningen. Barn och elever ska inte behöva vänta på ett beslut från en tillsynsmyndighet för att brister i en verksamhet eller utbildning ska uppmärksammas och åtgärdas. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att en lex skulle införas också i skolan (bet. 2012/13:UbU6, rskr. 2012/13:186). gav () en särskild utredare i uppdrag (U 2012:E) att utreda vilka konsekvenser en rapporterings- och anmälningsskyldighet av missförhållanden inom skolväsendet och vissa andra verksamheter, som föreslogs i betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33), skulle få för lärarnas administrativa arbete. Utredaren skulle lägga fram vilka ändringar i utredningens förslag som krävs för att lärarnas administrativa arbete inte ska öka mer än nödvändigt. Uppdraget redovisades och ärendet bereds, enligt uppgift från , vidare inom . konstaterar i sitt yttrande att frågan om huruvida en lex ska införas för skolan är under beredning i (yttr. 2013/14:UbU5y). anser därför att detta arbete inte bör föregripas och föreslår därför att motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 9 avstyrks. Därmed avstyrker kulturutskottet motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 9. Utbyggnad av studie- och yrkesvägledningen i gymnasiet och på högskolan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utbyggnad av studie- och yrkesvägledningen i gymnasiet och på högskolan. Jämför reservation 11 (S). Regeringen konstaterar i propositionen att elever som inte har en fullföljd gymnasieutbildning har stora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden och därmed färre möjligheter att göra andra typer av aktiva livsval. har därför en särskilt viktig roll när det gäller elever som är i riskzonen för att avbryta sin utbildning. Av dessa skäl anser regeringen att det finns anledning att överväga att i förordning framhålla vikten av att stödja ungdomar i övergången mellan grundskola och gymnasieskola samt senare i gymnasieskolan genom ett förtydligat uppdrag för studie- och yrkesvägledningen. I kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 5 begärs en utbyggnad av studie- och yrkesvägledningen både i gymnasiet och på högskolan. Motionärerna vill att studie- och yrkesvägledare, arbetsförmedlare och arbetsmarknadens parter tillsammans bildar ett slags specialiserad arbetsförmedling på varje lärosäte. I motionen framförs vidare att alla offentliga verksamheter måste arbeta aktivt och strategiskt för att få fram fler praktikplatser åt unga. pekar i sitt yttrande på de insatser som har genomförts och genomförs för att stärka studie- och yrkesvägledningen (yttr. 2013/14:UbU5y). Bland annat avsatte regeringen 2013 för fortbildning av studie- och yrkesvägledare. För samma ändamål har regeringen beräknat att avsätta 2014, 10 miljoner 2015 och 2016 (se prop. 2012/13:1 utg.omr. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Fortbildningen ska gälla studie- och yrkesvägledare inom men kan också omfatta t.ex. gymnasieskolan och vuxenutbildning. Mot bakgrund av de insatser som pågår och det faktum att regeringen överväger att förtydliga uppdraget till studie- och yrkesvägledningen finner utbildningsutskottet att det inte finns skäl för någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. är av samma uppfattning. Liksom utbildningsutskottet vill kulturutskottet understryka studie- och yrkesvägledningens viktiga roll när det gäller elever som riskerar att avbryta sin utbildning. Därmed avstyrker kulturutskottet motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 5. Ungdomars arbete och försörjning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en ungdomsgaranti. Jämför reservation 12 (S). I propositionen redogörs för satsningar på arbetsmarknadsområdet riktade till ungdomar. Bland annat framgår att det infördes yrkesintroduktionsanställningar som är ett ekonomiskt stöd för arbetsgivare som anställer ungdomar i åldern 15–24 på basis av yrkesintroduktionsavtal. Yrkesintroduktionsavtal är ett samlingsnamn för branschspecifika avtal om anställningar för individer utan tidigare erfarenhet i yrket, där en del av arbetstiden används för utbildning och handledning. Jobbgarantin för ungdomar är ett paraplyprogram som infördes och vänder sig till ungdomar som har fyllt 16 men inte och som varit arbetslösa och inskrivna hos Arbetsförmedlingen om sammanlagt tre av . Inom jobbgarantin för ungdomar erbjuds inledningsvis ett intensifierat stöd med fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning samt jobbsökaraktiviteter med coachning. Ungdomar kan också erbjudas insatser som arbetspraktik, arbetslivsinriktad rehabilitering och stöd vid start av näringsverksamhet. har ungdomar mellan som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning och som deltar i jobbgarantin för ungdomar eller i jobb- och utvecklingsgarantin möjlighet att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen om de går tillbaka till sina studier. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att satsningen ska förlängas ytterligare (prop. 2013/14:1 utg.omr. För ungdomar som har fyllt finns möjlighet att delta i jobbgarantin på deltid för att studera inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) eller i utbildning i svenska för invandrare (sfi). Åtgärden syftar bl.a. till att öka motivationen för studier. Ungdomar har därtill möjlighet att ta del av stöd till start av näringsverksamhet. Den som är ung och exempelvis har varit borta från arbetsmarknaden på grund av sjukdom eller som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, kan få arbetslivsinriktad rehabilitering inom jobbgarantin för ungdomar. i m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Kr16 yrkande 4 att det införs en garanti för ungdomar på Arbetsförmedlingen att den som är ung och utan arbete senast ska erbjudas ett riktigt jobb, en utbildning som leder vidare till jobb eller en kombination av utbildning och praktik som leder vidare till jobb. konstaterar följande i sitt yttrande till kulturutskottet (2013/14:AU6y): Utskottet konstaterar att arbetslösheten enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik för nu minskar i alla delar av och att den minskar särskilt kraftigt bland ungdomar. Ungdomar svarar för av minskningen som skett av antalet inskrivna arbetslösa , trots att ungdomar bara svarar för av de inskrivna. Antalet inskrivna arbetslösa ungdomar i åldern 18–uppgick till 86 000, vilket är 9 000 färre än . Av dessa var 30 000 öppet arbetslösa och 56 000 deltog i ett program med aktivitetsstöd. Nedgången har skett både bland öppet arbetslösa och bland ungdomar som deltar i program. I relativa tal uppgick ungdomsarbetslösheten till av den registerbaserade arbetskraften, en minskning sedan samma månad . Av de 33 000 inskrivna arbetslösa som fick arbete var drygt 8 000 ungdomar i åldern 18–. Som utskottet har pekat på ingår i gruppen ungdomar som söker arbete även sådana som exempelvis är heltidsstuderande. När det gäller tidiga ungdomsinsatser kan utskottet inte ställa sig bakom den skeva verklighetsbeskrivning som ges i Socialdemokraternas motion 2013/14:Kr16.