bet · H101UbU10 · 2014-02-06 00:00:00 — I uppdraget ingår också att genomföra utbildning av matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för fortbildningen. Fortbildningssatsningen, som pågår t.o.m. , inleddes i mindre skala med en utprövningsomgång /13. Under /13 deltog totalt 314 matematiklärare, 31 matematikhandledare och 39 rektorer från 33 grundskolor och 29 huvudmän. Under /14 deltar cirka 275 huvudmän, knappt 14 000 lärare och 720 matematikhandledare. (Se rapporten utvärdering av Matematiklyftets utprövningsomgång utförd av konsultföretaget .) Rambölls samlade bedömning är att Matematiklyftet har bidragit till att bredda lärares palett av matematikdidaktiska metoder samt att lärare i högre grad reflekterar över undervisningsbeslut. Regeringen beräknar totalt för satsningen. I enlighet med propositionen Utökad undervisningstid i matematik (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199) har beslutat att utöka undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer fr.o.m. , vilka enligt regeringens bedömning i propositionen bör fördelas med i årskurs 1–3. budgetproposition uttalar regeringen att undervisningstiden i ämnet även efter denna utökning är låg i ett internationellt perspektiv. De tidigare aviserade satsningarna bör därför enligt regeringen kompletteras med ytterligare en utökning av undervisningstiden i och motsvarande skolformer med motsvarande för årskurs 4–6. Regeringen beräknar att för detta ändamål bör avsättas till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och . Utskottet anser att det av likvärdighetsskäl är mycket viktigt att alla skolor följer de nationella kursplanerna i syfte att nå de mål som uttrycks där. Kunskapskraven och de nationella proven bygger på att alla elever arbetar mot samma mål. Detta hindrar dock inte att skolor har en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen, välja stoff och läromedel på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Det kan dock finnas situationer då det kan vara rimligt att acceptera vissa avvikelser från de nationella kursplanerna. För vissa särskilda utbildningar och för fristående skolor med en särskild pedagogisk inriktning kan det finnas behov av undantag från de generella bestämmelserna för att kunna genomföra utbildningen eller fortsätta med den pedagogiska inriktningen. Det finns därför ett bemyndigande i skollagen som ger regeringen rätt att utfärda föreskrifter som gör det möjligt att avvika från ämnesindelningen och timplanen. Det bör även noteras att det är möjligt för en grundskola, oavsett huvudman, att ansöka om att erbjuda ett lokalt tillval som skolans val utöver innehållet i de nationella kursplanerna. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. En del av eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Innehållet i ett lokalt tillval får givetvis inte strida mot målen i skollagen och läroplanen. ska godkänna en plan för innehållet i det lokala tillvalet. När det gäller matematikundervisningen vill utskottet peka på de åtgärder som genomförs i form av Matematiklyftet och på att undervisningstiden i matematik har utökats i och motsvarande skolformer. Utskottet vill även lyfta fram att i sitt regleringsbrev har fått i uppdrag att löpande följa upp genomförandet av reformen om utökad undervisningstid i matematik. Uppföljningen ska bl.a. omfatta hur den utökade undervisningstiden i matematik har fördelats över årskurser. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2013/14:Ub240 (M), 2013/14:Ub321 (M), 2013/14:Ub425 (S), 2013/14:Ub473 (SD) yrkandena 10, 11 och 13 och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 14 och 2013/14:N333 (FP) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. modersmålsundervisning och ämnesundervisning på modersmålet. Jämför reservationerna 8 (S, MP, V) och 9 (SD). I motion 2013/14:Ub246 av i (S) begärs att kravet på grundläggande kunskaper för att få modersmålsundervisning på minoritetsspråk ska tas bort. Motionären påpekar att det kan vara en tolkningsfråga om vad som avses med grundläggande kunskaper och lyfter fram att samiskan är ett hotat språk då många äldre samer aldrig har eller endast bristfälligt har fått lära sig att läsa eller skriva i skolan på sitt eget modersmål. Även motion 2013/14:Ub295 av i (S) behandlar frågan om kraven på grundläggande kunskaper i samiska för att få modersmålsundervisning. I kommittémotion 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 7 begärs att man ska avskaffa den obligatoriska modersmålsundervisningen, med undantag för de nationella minoritetsspråken. Enligt motionärerna främjar inte modersmålsundervisningen assimilationen i det svenska samhället. Det ska dock enligt motionärerna vara möjligt för den kommun som så önskar att få anordna modersmålsundervisning utanför den ordinarie skoltiden. Kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 17 behandlar frågan om att elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland dem som har svårigheter i matematik. Motionärerna anser att lärare måste ha beredskap för att möta dessa elever och att möjligheterna att utöka matematikundervisningen på elevernas modersmål bör stimuleras. Bakgrund och gällande rätt Av språklagen (2009:600) framgår att det allmänna ansvarar för att var och en som är bosatt i ska ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Därutöver ska den som tillhör en nationell minoritet ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda minoritetsspråket. Den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. Enligt språklagen är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. I 10 kap. 7 § skollagen (2010:800) anges att en elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1. språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2. eleven har grundläggande kunskaper i språket. Modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. har i en promemoria föreslagit att kraven på att en vårdnadshavare har språket som modersmål samt att eleven har grundläggande kunskaper i språket inte längre ska gälla som förutsättning för rätt till modersmålsundervisning för elever som hör till någon av de nationella minoriteterna. Ändringen avser skolformerna grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. Att kravet tas bort är enligt en viktig förutsättning för att ge fler elever som hör till de nationella minoriteterna tillgång till modersmålsundervisning. Förslaget innebär att deras rätt till modersmålsundervisning stärks. (Se promemoria Vissa skollagsfrågor – Del 1, dnr U2013/6278/S.) Promemorian har remitterats och en proposition med detta innehåll förväntas . Regeringen har även aviserat i budgetpropositionen att ska avsättas för att ska få i uppdrag att ta fram förslag till kursplaner för de fem språken på nybörjarnivå. I 4 § skolförordningen (2011:185) anges att en elev ska få studiehandledning på sitt modersmål om eleven behöver det. En elev som ska erbjudas modersmålsundervisning och som före sin ankomst till har undervisats på ett annat språk än modersmålet får ges studiehandledning på det språket i stället för på modersmålet, om det finns särskilda skäl. tog fram ett stödmaterial: Studiehandledning på modersmål – att stödja kunskapsutvecklingen hos flerspråkiga elever. Stödmaterialet vänder sig i första hand till rektorer, lärare och studiehandledare i de obligatoriska skolformerna och gymnasieskolan. I stödmaterialet sägs det att studiehandledning i olika ämnen fordrar en god inblick i det som är karaktäristiskt för ämnet både vad gäller innehåll och språkbruk. En studiehandledare behöver också vara insatt i det aktuella ämnets kursplan eller ämnesplan. Ett exempel som tas upp i materialet är att det i matematiken finns en hel del begrepp som eleverna också använder i vardagsspråket men då med en annan betydelse, vilket kan medföra felaktiga associationer. Exempel på sådana begrepp är volym, förlängning eller godtycklig. I många ämnen, t.ex. matematik, används också metaforer och exempel ur vardagen för att konkretisera uppgifter. Dessa är kulturbundna och kan därför vara okända för de flerspråkiga eleverna. Räkneexempel med spelkort är t.ex. vanliga i svenska matematikböcker men kan vara en okänd företeelse för elever med annan bakgrund. En utredare har på uppdrag av utarbetat förslag på hur undervisningen för nyanlända elever kan förbättras (se Ds 2013:6). I promemorian aviseras att frågan om stöd på modersmålet i ämnesundervisning behandlas i en kommande promemoria. Utskottet kan konstatera att elever som tillhör de fem nationella minoriteterna kommer att få stärkt tillgång till undervisning i sitt minoritetsspråk om det ovannämnda kravet på grundläggande kunskaper som förutsättning för modersmålsundervisning tas bort enligt promemorians förslag (se Vissa skollagsfrågor – Del 1, dnr U2013/6278/S). Därmed kommer de nationella minoriteternas möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sina språk att stärkas. När det gäller frågan om ämnesundervisning på modersmålet kan utskottet konstatera att det finns behov av att förbättra skolresultaten för nyanlända elever och elever med ett annat modersmål än svenska. Utskottet vill även framhålla att det stödmaterial som har tagit fram om studiehandledning på modersmål innehåller exempel som rör matematikundervisningen. Syftet med materialet är att ge stöd i hur man kan organisera och genomföra studiehandledningsinsatser på modersmål, att fördjupa förståelsen kring flerspråkiga elevers lärande och visa hur man kan stödja elevernas kunskapsutveckling. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att föreslå ändringar i skolförfattningarnas reglering på detta område utan avvaktar det pågående arbetet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub246 (S), 2013/14:Ub295 (S), 2013/14:Ub473 (SD) yrkande 7 och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avgifter i skolan. Jämför reservationerna 10 (S, MP) och 11 (V). I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 27 behandlas frågan om avgifter i skolan. Motionärerna vill se en avgiftsfri skola. Enligt motionärerna måste Skolinspektionen se till att förbudet mot skolavgifter efterlevs och att normerna för de enstaka inslag som innebär obetydliga kostnader för eleverna utvärderas. Regeringen eller den myndighet regeringen beslutar ska ha rätt att utfärda bindande direktiv för vad den maximala kostnaden per läsår ska kunna innebära. Motion 2013/14:Ub528 av m.fl. (S) behandlar frågan om att många grundskolebarn aldrig får vara med om en skolutflykt eftersom skollagen medger att en obetydlig kostnad får tas ut för skolutflykter. Motionären konstaterar att även en liten summa kan vara för stor för en socialt utsatt familj. Det bör även utarbetas en handlingsplan för att underlätta för grundskolorna att göra skolutflykter. I kommittémotion 2013/14:Sf231 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att det ska införas ett förbud i skollagen (2010:800) mot avgifter i skolan. Enligt motionärerna ska alla barn ha lika möjligheter i skolan oavsett föräldrarnas ekonomi. Konsekvensen av avgifter blir att barn till fattiga föräldrar ofta tvingas att avstå från att delta i skolutflykter, speciellt om det finns flera barn i familjen som förväntas ha med sig pengar, frukt och matsäck till skolan. Bakgrund och gällande rätt I skollagen (2010:800) framgår att utbildningen i ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning samt erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna (se prop. 2009/10:165 s. 372 f.). Med obetydlig kostnad avses enligt tidigare förarbeten främst kostnaden för en färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller en mindre entréavgift till ett museum eller liknande. I propositionen framkommer att skolan noga måste överväga när och hur ofta denna möjlighet ska utnyttjas eftersom kostnader som regelbundet återkommer sammanlagt kan bli påfrestande för ett hushåll med svag ekonomi. Därför måste skolan noga överväga när och hur ofta denna möjlighet ska utnyttjas. I propositionen framgår även att det utöver enstaka och obetydliga kostnader i enstaka fall under ett läsår får förekomma kostnader i samband med skolresor och liknande aktiviteter som ersätts av vårdnadshavaren på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever och vårdnadshavarnas kostnader får då inte vara högre än huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. Utgångspunkten är att finansieringen av skolresor ska ske av huvudmannen eller skolan eller genom att elever frivilligt samlar in pengar till kostnaden. I propositionen förtydligas att det inte är förbjudet att låta kostnader för enskilda skolresor, utflykter eller liknande aktiviteter ersättas av elever eller deras vårdnadshavare på frivillig väg. Bidraget från elever eller deras vårdnadshavare måste då både vara och framstå som helt frivilligt. Det får inte finnas någon koppling mellan hur mycket en enskild elev bidrar med och elevens möjligheter att få delta i aktiviteten. Aktiviteterna ska vidare vara öppna för alla elever oavsett om eleven eller dennes vårdnadshavare väljer att bidra eller inte. Det är inte godtagbart att skolan erbjuder en kostnadsfri alternativ verksamhet för de elever vars vårdnadshavare inte vill betala för aktiviteter som är en del av utbildningen. Om den kostnadsbelagda aktiviteten är en del av utbildningen ska alla elever få delta. Frågan om vilka kostnader som är förenliga med skollagens bestämmelser har prövats i åtskilliga ärenden hos Skolinspektionen, som i ett informationsblad närmare beskriver vilka kostnader som myndigheten kan acceptera vid enstaka tillfällen (se informationsbladet Avgifter i skolan från ). Utbildningsminister har svarat på en skriftlig fråga (2013/14:298) om avgifter i skolan. Utbildningsministern betonar i sitt svar att det är huvudmännen som ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna och för att eventuella enstaka inslag som medför en obetydlig kostnad inte blir påfrestande för hushållen. Utbildningsministern konstaterar även att Skolinspektionen granskar om huvudmännen följer dessa bestämmelser. Utskottet anser att skolresor och utflykter är en naturlig del av utbildningen och ger värdefulla kunskaper, erfarenheter och upplevelser för eleverna. Utskottet kan konstatera att det är skolans huvudman som ansvarar för att utbildningen är avgiftsfri. Om en huvudman inte följer de regler som finns om avgifter i skolan kan Skolinspektionen ingripa, t.ex. genom att förelägga huvudmannen att vidta åtgärder. Det innebär att huvudmannen blir tvungen att vidta de åtgärder som Skolinspektionen kräver. Skolinspektionen följer upp dessa beslut till dess huvudmannen kan visa att avgiftsbestämmelserna tillämpas korrekt. Om huvudmannen inte vidtar åtgärder som Skolinspektionen godtar kan det bli aktuellt att förena ett föreläggande med vite. Utskottet finner inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker med det anförda motionerna 2013/14:Sf231 (V) yrkande 4, 2013/14:Ub528 (S) och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. barngruppernas storlek på fritidshemmen och stärkt kvalitet och jämförbarhet i fritidshemmen. Jämför reservationerna 12 (S), 13 (MP, V) och 14 (MP) samt särskilt yttrande (V). I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 33 behandlas fritidshemmet och lärandet . Motionärerna konstaterar att föräldrar oroar sig över stora och växande barngrupper på fritidshemmen och vad det innebär för kvaliteten. Det är enligt motionärerna viktigt att vända utvecklingen och inse att fritis kan spela en viktig roll i barns utveckling och för att uppnå kunskapsresultat i skolan. I motion 2013/14:Ub294 av och (båda S) behandlas behovet av mindre barngrupper i kommunernas fritidshemsverksamhet. Motionärerna uppger att det går fler barn per vuxen på fritidshemmen och att det inte går att pressa verksamheten hårdare. Personalen på fritidshemmen upplever att de är för få och att barnen är för många. I motion 2013/14:Ub536 av m.fl. (S) behandlas frågan om att kvaliteten på fritidshemmen bör utvecklas. Enligt motionärerna har kvaliteten försämrats och barngrupperna ökat . För att få bukt med de allt större barngrupperna och för att utveckla fritidshemsverksamheten behövs enligt motionärerna en kartläggning, mål och fortbildning. I motion 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP) yrkande 6 begär motionärerna stärkt kvalitet och jämförbarhet i fritidshemmen. Enligt motionärerna saknas det någon form av dokument som beskriver fritidshemmens verksamhet som ett led i att öka jämförbarheten och kvaliteten, utan att det innebär en förändring av fritidspedagogernas och lärarnas yrkesroll i fritidshemmen. I kommittémotion 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 4 begärs att ska ges i uppdrag att ta fram en rekommendation för fritidshemsgruppernas storlek. Motionärerna konstaterar att grupperna har ökat i storlek och att antalet barn per avdelning är drygt 40. I motion 2013/14:Ub310 av (KD) begärs att bör få i uppdrag att omarbeta sina allmänna råd så att de ger kommunerna tydligare vägledning och rekommendationer. Motionären hänvisar till att Skolinspektionen rekommenderar att fritidshemmens uppdrag bör förtydligas i de statliga styrdokumenten, särskilt när det gäller lärande- och utvecklingsuppdraget liksom kraven på en god omsorg. Bakgrund och gällande rätt Fritidshemmet styrs av skollagen (2010:800), kapitel 1–6 och 14. Dessutom ska fritidshemmet tillämpa del 1 och 2 av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet . skollag har fritidshemmets syfte blivit tydligare. Fritidshemmets uppgift är att komplettera skolan och stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap (se 14 kap. 2 § skollagen). Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö (se 14 kap. 9 § skollagen). Inom de ramar som och regeringen har fastställt – genom lagar, förordningar och läroplan – avgör fritidshemmets huvudman, som kan vara offentlig eller enskild, hur verksamheten ska bedrivas. Som stöd för detta har utfärdat allmänna råd för kvalitet i fritidshem (SKOLFS 2007:35). I allmänna råd finns rekommendationer till stöd för hur lagar och regler kan tillämpas. De allmänna råden för kvalitet i fritidshem riktar sig både till kommunen och till personal som arbetar i fritidshem. Ytterligare målgrupper är personal i skolan och andra verksamheter som samverkar med fritidshem. I de allmänna råden anger att barngruppens storlek och personaltätheten är viktiga kvalitetsfaktorer. Enligt finns det dock inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan, och det är alltid nödvändigt att anpassa gruppstorleken och personaltätheten till de förutsättningar som råder i varje fritidshem. uppger på sin webbplats att man kommer att besluta om nya allmänna råd om kvalitet i fritidshem. Arbetet med revideringen påbörjas . uppger också att de befintliga allmänna råden kan tillämpas till dess att de nya allmänna råden har beslutats. Utskottet kan konstatera att fritidshemmets uppgift är att komplettera skolan och stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Fritidshemmet kan genom sina erfarenheter av en utforskande, laborativ och praktisk metodik även medverka till att skolans mer renodlade kunskapsmål uppnås. En förutsättning för att eleverna ska uppleva fritiden som meningsfull är att verksamheten utformas utifrån deras behov, intressen och erfarenheter. Stor vikt ska läggas vid att uppmuntra eleverna att i samspel med kamrater och vuxna utveckla sin sociala kompetens. Det finns möjlighet att bedriva verksamhet och integrera fritidspedagogisk verksamhet med undervisning inom ram. Det innebär att kommunen kan organisera arbetet så att fritidshemmets personal även arbetar i . Det bör även uppmärksammas att det finns kvalitetskrav i skollagen som beskriver de förutsättningar som ska finnas för att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet ska tillgodoses. Kraven rör barngruppernas sammansättning och storlek, lokaler, personal och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. När det gäller frågan om barngruppernas storlek vill utskottet framhålla att har inlett ett arbete med att revidera sina allmänna råd om kvalitet i fritidshem. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2013/14:Ub294 (S), 2013/14:Ub310 (KD), 2013/14:Ub327 (MP) yrkande 6, 2013/14:Ub397 (V) yrkande 4, 2013/14:Ub536 (S) och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 33. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden om (S MP och M) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare och som har avslagit i enlighet med utskottets förslag (bet 2010/11:UbU7 och 2011/12:UbU14 m.fl.). Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2013/14:Ub266 (S), 2013/14:Ub293 (S), 2013/14:Ub327 (MP) yrkandena 4 och 5, 2013/14:Ub344 (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14 Ub345 (S) yrkande 1, 2013/14:Ub354 (M), 2013/14:Ub428 (S), 2013/14:Ub443 (S), 2013/14:Ub485 (S), 2013/14:Ub487 (S), 2013/14:Ub492 (S), 2013/14:Ub514 (M) och 2013/14:Ub545 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Elevers utveckling mot kunskapsmålen, punkt 1 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 16 samt 2013/14:Ub205 av (KD), 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Ub302 av Abdirizak Waberi (M), 2013/14:Ub308 av (KD) och 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 2. Att läsa, skriva och räkna utgör på många sätt de grundläggande färdigheterna för den övriga kunskapsinhämtningen i skolan. För att stärka elevernas utveckling inom dessa områden vill vi investera i lärares kompetensutveckling. Vi anser att målet ska vara att alla elever ska kunna läsa och förstå enklare texter senast i årskurs 1. Eleverna ska få det stöd de behöver för att klara det. En god läsförmåga är nyckeln till en framgångsrik skolgång. Vi anser att den läsfrämjande satsning som regeringen nu föreslår är otydlig och otillräcklig och menar att alla krafter måste samlas för att genomföra ett läslyft för . Satsningen ska inbegripa såväl barn som vuxna. Det behövs en handlingsplan som samordnas av en nationell biblioteksmyndighet. I arbetet är det viktigt att involvera folkrörelserna: fackföreningarna, studieförbunden, idrottsrörelsen och det ideella föreningslivet. Förskoleklassen har blivit en uppskattad skolform som vi vill göra obligatorisk. Det innebär att skolstarten ska ske . Alla barn ska ha rätt till en riktigt bra start i livet, och en allmän förskola av hög pedagogisk kvalitet är en hörnsten i en politik för framtiden. Om barn inte stimuleras i deras liv då de kan lära som mest riskerar de att hamna efter under sin skolgång.