bet · H101NU13 · 2014-03-04 00:00:00 — 2013/14:NU13 om statens främjandeinsatser för export om statens främjandeinsatser för export Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2013/14:55 om statens främjandeinsatser för export, två motioner som har väckts med anledning av skrivelsen och 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör olika handelspolitiska frågor. I skrivelsen går regeringen igenom väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export (RiR 2013:10) och redovisar vilka åtgärder som har vidtagits och kommer att vidtas inom området. Syftet med granskningen har varit att undersöka om statens verksamhet för att främja företagens förmåga till export är effektiv och organiserad utifrån företagens behov. Utskottet konstaterar att regeringen har för avsikt att genomföra flera åtgärder med anledning av rekommendationer samt noterar att det redan har initierats ett arbete som ligger i linje med rekommendationerna. Vidare understryker utskottet vikten av att verksamheten löpande följs upp och utvärderas och välkomnar regeringes uppdrag till Tillväxtanalys att ta fram och föreslå mätmetoder och indikatorer som kan användas i detta arbete. När det gäller motionerna från den allmänna motionstiden , vilka rör dels handels- och investeringsfrämjande, dels internationell handel, framhåller utskottet bl.a. att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, hållbart företagande och den av regeringen beslutade politiken för global utveckling måste genomsyra det arbete som utförs av olika exportfrämjande aktörer. Utskottet framhåller även vikten av att slå vakt om principen om frihandel och understryker att även fortsättningsvis ska vara en tydlig röst inom EU och internationella forum för en öppen och fri handel. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motioner. Ställningstagandena från utskottet har föranlett totalt 17 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Statens främjandeinsatser för export 2013/14:N5 av och (båda MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:N6 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2013/14:55 till handlingarna. Reservation 1 (S, MP, V) 2013/14:N6 av m.fl. (S) yrkandena 4, 6 och 7. Reservation 2 (S) Reservation 3 (MP, V) – motiveringen 2013/14:N6 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 4 (S, V) Övrigt om handels- och investeringsfrämjande 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 5 (S) Exportfrämjande och hållbart företagande 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2013/14:MJ304 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 6 (MP, V) Exportfrämjande och hållbar utveckling 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 45. Reservation 7 (MP) 2013/14:N267 av (M), 2013/14:N273 av (M), 2013/14:N327 av (KD) yrkande 1, 2013/14:N381 av (M) och 2013/14:N401 av (M). 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 27 och 30, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 60, 2013/14:N391 av (KD) yrkande 1, 2013/14:N397 av m.fl. (S) och 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3. Reservation 8 (S) Reservation 9 (MP, V) Reservation 10 (SD) – motiveringen 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 16 och 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 11 (S, MP, V) 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 62. Reservation 12 (MP) Reservation 13 (V) – motiveringen Handel och hållbar utveckling 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 41. Reservation 14 (MP) 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 15 (S, MP, V) Handel, hållbart företagande och rättvisemärkning 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 14. Reservation 16 (S, MP, V) Övrigt om internationell handel 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 59, 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2013/14:N391 av (KD) yrkande 2. Reservation 17 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (C), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2013/14:55 om statens främjandeinsatser för export 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som rör olika handelspolitiska frågor. Riksrevisor med medarbetare informerade utskottet om den aktuella granskningsrapporten. Vid utskottets sammanträde lämnade företrädare för allmänna utrikeshandelsförening upplysningar och synpunkter i ärendet. informerade handelsminister om WTO:s nionde ministerkonferens på i kammaren. överlämnade enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granskningsrapporten väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export (RiR 2013:10) till . Syftet med granskningen var att undersöka om statens verksamhet för att främja företags förmåga till export är effektiv och organiserad utifrån företagens behov. Därutöver vill med sin granskning också bidra till ökad kunskap om verksamheten, både vad gäller de insatser som sker regionalt och nationellt samt de olika insatser som genomförs av utlandsmyndigheterna och (numera Business ) i utlandet. överlämnade till regeringen. Med anledning av rapporten överlämnade regeringen skrivelsen om statens främjandeinsatser för export (skr. 2013/14:55) till . I skrivelsen återger regeringen kortfattat de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten, sin bedömning av dessa samt åtgärder med anledning av dessa iakttagelser. Regeringen välkomnar och understryker vikten av att statliga insatser för att stärka företags förmåga till export genomförs effektivt och koordinerat i samverkan med andra aktörer. Regeringen instämmer i delar av den kritik som ger uttryck för i rapporten och har för avsikt att genomföra en del av de rekommendationer som myndigheten lämnar. Regeringen ifrågasätter dock metod och anser att myndighetens material inte är ett tillräckligt underlag för de slutsatser som dras. Statens främjandeinsatser för export Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör rekommendationer och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet hänvisar till det pågående arbetet och ser inget behov av ett riksdagsuttalande. avslår även motionsyrkanden om svenskt exportfrämjande. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden i närtid. Därtill avslår ett motionsyrkande om regional exportrådgivning. Även här hänvisar utskottet till tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V), 2 (S), 3 (MP, V) och 4 (S, V). För att uppnå syftet med granskningen har ställt upp följande fyra delfrågor: Är insatserna samordnade och utformade så att företagens behov tillgodoses? Är regeringens styrning ändamålsenlig och har regeringen lagt fast uppföljningsbara mål för verksamheten? Fungerar samverkan mellan aktörerna tillfredsställande? Ger aktörernas uppföljning och utvärderingar tillräckliga underlag för att förbättra verksamheten? granskning avser den verksamhet som staten bedrivit –2012 för att stärka små och medelstora företags förmåga att påbörja eller öka sin export. Insatser som tillhandahålls av (Business ), och inklusive , samt utlandsmyndigheterna (ambassader och konsulat) och ingår i granskningen. Även regeringen och (och ) omfattas av granskningen. iakttagelser, slutsatser och rekommendationer i granskningsrapporten väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export (RiR 2013:10) baseras på intervjuer, dokument- och litteraturstudier, frågeundersökningar, en statistisk kartläggning av företag som tagit del av exportfrämjande insatser samt en fallstudie av region (). Utifrån granskningens resultat drar fyra övergripande slutsatser. För det första anser att insatserna tydligare behöver anpassas utifrån företagens efterfrågan. En jämförelse mellan aktörernas insatser och företagens enkätsvar visar enligt myndigheten att utbudet av insatser i stor utsträckning täcker de behov som företagen angett som de viktigaste. betonar dock att ett brett utbud av insatser inte är detsamma som att insatserna är verkningsfulla för företagen. Ett resultat som framkommer i granskningen är att företag som tagit del av en insats inte alltid är nöjda med hur aktörerna genomfört insatsen. Vidare uppger att det från flera håll i granskningen framgår att företag upplever att de insatser som aktörerna erbjuder är för trubbiga och inte anpassas tillräckligt utifrån företagens verklighet. Granskningen visar även att det saknas tillräcklig kunskap om företagens behov av insatser för att främja export. Majoriteten () av de företag som har besvarat myndighetens webbenkät uppger att de inte tagit del av en insats för att påbörja eller utöka sin export. Orsaken till detta är främst, enligt de företag som besvarat frågan, en låg kännedom om aktörerna och deras insatser eller att de upplever att de klarar sig själva. Trots att små företag är de som är i störst behov av insatser och upplever fler hinder är det även dessa företag som har lägst kännedom om utbudet av insatser och aktörerna. För det andra menar att statens insatser för att främja export inte styrs på ett koordinerat sätt. Trots att det förekommer flera beröringspunkter mellan och och deras respektive verksamheter och att arbetet på området omfattas av gemensamma syften saknas samordning när det gäller hur insatserna ska utformas och genomföras. menar att styrningen därmed riskerar att bli splittrad, och området är svårt att överblicka i och med att målsättningarna sätts utifrån olika områdens prioriteringar. Vidare har ingen av de statliga aktörerna som ingår i granskningen formulerat mål som ser till kvaliteten på insatserna eller deras samhällsekonomiska effekt. För det tredje konstaterar att förutsättningarna för ändamålsenlig samverkan brister och att en mångfald av aktörer bedriver verksamhet inom området. Granskningen visar att det inte alltid är tydligt hur och varför aktörerna ska samverka. Regeringen ställer inga krav på återrapportering av samverkan och har inte heller definierat vad som är tillfredsställande samverkan. Trots detta har regeringen uttryckt att samverkan mellan aktörerna har förbättrats. I granskningen framkommer även, enligt , att privata aktörer upplever att kommersiella verksamhet kan ha en hämmande effekt på marknaden för exporttjänster och att genom sitt dubbla uppdrag får marknadsfördelar. Slutligen konstaterar att det saknas tillräcklig kunskap både om vilka resultat insatserna får för företagen och om vilka samhällsekonomiska effekter insatserna sammantaget ger. I stället för att mäta hur insatserna påverkat företagens förmåga till export mäter aktörerna ofta vad de kan mäta. konstaterar att det inte har gjorts någon samlad uppföljning av insatser för att främja företags export, och därmed saknas samlad kunskap om insatsernas sammantagna effekter. Granskningen visar även att det finns en risk för att inte får en nyanserad bild av verksamhetens utfall. Detta eftersom aktörerna i sina årsredovisningar tenderar att redovisa de positiva resultaten av insatserna, uppgifter som regeringen sedan använder i sin rapportering till . pekar på att detta tillsammans med avsaknaden av ett samlat underlag om effekter kan försvåra beslut om dimensionering av framtida insatser. rekommenderar regeringen att analysera hur väl statens utbud av insatser för att främja företags förmåga till export stämmer överens med företagens behov samt anpassa utbudet av insatser så att företagens efterfrågan möts. Vidare rekommenderar regeringen att samordna de uppdrag som ges till statliga aktörer på området så att de kompletterar varandra och ger ett samlat utbud av insatser som når ut till och efterfrågas av företagen. I detta sammanhang bör regeringen, enligt , överväga om (numera Business ) statliga verksamhet i förhållande till den kommersiella verksamheten bör preciseras ytterligare. Slutligen bör regeringen förtydliga kraven på att aktörerna löpande ska följa upp insatserna och genomföra kvalificerade utvärderingar av insatsernas resultat och verksamhetens effekter. Vad gäller de statliga aktörerna som ingår i granskningen bör dessa enligt rekommendation se över och förbättra sina uppföljnings- och utvärderingsrutiner och analysera om insatserna har rätt innehåll och utformning och leder till önskade resultat hos företagen. Som redogjorts för inledningsvis instämmer regeringen i skrivelsen 2013/14:55 i delar av kritik och avser att genomföra en del av de rekommendationer myndigheten lämnar. Vad gäller iakttagelser om samordning inom regeringen framhåller regeringen att den löpande arbetar med att stärka samordningen samt mål- och resultatstyrningen av insatser som främjar företags förmåga till export och internationalisering. Regeringen kommer att fortsätta detta arbete men påtalar att det sker med begränsningen att de statliga aktörerna inte själva kan öka exporten. De kan genom insatser sänka trösklarna för företagen men det är i slutändan bara enskilda företag som kan vinna nya exportaffärer. Vidare påtalar regeringen att i sin granskning inte uppmärksammar det faktum att alla regeringsbeslut med uppdrag till de statliga aktörerna bereds gemensamt av de berörda departementen och att det därigenom säkerställs en löpande samordning. Det har även inrättats en interdepartemental arbetsgrupp för att ytterligare förstärka samordningen. Regeringen avser att följa slutsats om diskrepans i kraven på aktörernas gemensamma samverkan i relevanta regleringsbrev och styrdokument. Samordningsfrågan är fortsatt prioriterad för regeringen, och insatser och förändringar kommer även i fortsättningen att genomföras löpande när det bedöms att omständigheterna kräver det. Regeringen avser även att fortsätta att prioritera samverkan mellan olika aktörer på regional och lokal nivå samt mellan olika offentliga och relevanta privata aktörer på utlandsmarknaden. Enligt regeringens bedömning utgör material inte ett tillräckligt underlag för de slutsatser myndigheten drar. Regeringens kritik omfattar ett flertal punkter. Regeringen konstaterar att svarsfrekvensen för den webbaserade företagsenkäten understiger av de tillfrågade. Vidare framhåller regeringen att de behov företagen uppgett i sina svar på enkäten inte bara hanteras av de aktörer som inkluderas i granskningen. har inte inkluderat aktörer på regional och lokal nivå trots att dessa ofta har en stor betydelse, inte minst för investeringsfrämjandet. Det görs inte heller någon åtskillnad mellan företagens uppfattning om de statligt finansierade tjänsterna och sådana som (Business ) erbjuder inom sin kommersiella verksamhet. När det gäller fallstudien är det enligt regeringen svårt att dra generella slutsatser från ett tiotal intervjuer, och vidare kan inte ses som representativ för företagens behov av kontakter med statliga, lokala och regionala aktörer i hela landet. Regeringen framhåller vidare att den fäster stor vikt vid mål- och resultatstyrningen av sin verksamhet, och det genomförs löpande ett arbete med att förbättra och ändamålsanpassa styrningen. För att få en bättre överblick av de totala effekterna, och som följd av kritik om bristen på en samlad uppföljning av insatser för att främja företags export, avser regeringen att ge i uppdrag till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) att ta fram och föreslå mätmetoder och indikatorer som kan användas vid utvärderingar av statliga främjandeinsatser för internationalisering av små och medelstora företag. Vidare redovisar regeringen sin bedömning samt åtgärder när det gäller de olika statliga aktörerna. Dessa redogörs för kortfattat i det följande. Vad gäller Business uppger regeringen att den löpande arbetar med att precisera sina förväntningar på resultat- och kundnöjdhetsrapportering samt redovisning av effekter av sina insatser. Inom ramen för detta arbete sker en samordning av olika resultatindikatorer som ska återrapporteras för andra statliga uppdrag. Detta arbete initierades innan presenterade sin rapport, men eftersom arbetet tar sikte på förväntas effekterna först bli fullt synliga . Beträffande Business dubbla roll ger enligt regeringens bedömning den konsultliknande verksamheten organisationen intäkter som möjliggör dess närvaro på fler utlandsmarknader än vad som annars hade varit möjligt. Därmed stärks organisationens statliga uppdrag. Regeringen uppger att den är medveten om att organisationens dubbla roll skapar särskilda utmaningar. Vidare anser regeringen att Business ställning som den centrala aktören för svenskt export- och investeringsfrämjande medför ett särskilt ansvar gentemot andra aktörer, och regeringen har därför instruerat organisationen att samverka med privata alternativ där det kan ge ett mervärde. Regeringen framhåller att den dubbla rollen bedömts vara mer ändamålsenlig än andra tänkbara alternativ (SOU 2011:21) och påminner om att genom sitt beslut att skapa Business (bet. 2011/12:NU23) bekräftade organisationsmodellen. Vidare vad gäller anser regeringen att det redan finns ett fullgott styrningssystem baserat på mål och resultatuppföljning. Regeringen beskriver även att initierade ett övergripande arbete med att utveckla den ekonomiska uppföljningen. Detta arbete bedöms förbättra förutsättningarna för uppföljning av bl.a. intermediärer och slutmottagare. Utvecklingsarbetet är integrerat i budgetprocessen och bedöms vara slutfört . Konkreta resultat förväntas kunna redovisas efter första tertialet 2014. När det gäller () konstaterar regeringen att kommissionen liksom noterat den bristande kunskapen om EEN:s verksamhet bland svenska och europeiska företag. Kommissionen kommer som en följd av detta öka fokus på marknadsföring av EEN fr.o.m. . I samband med att ett nytt svenskt EEN-konsortium etableras för den kommande programperioden med start avser regeringen att se över strukturen regionalt för att minska eventuella överlappningar med insatser från andra aktörer och därmed ytterligare stärka den samordning som redan sker. Vidare vad gäller () konstaterar regeringen att genomfört ett antal åtgärder som ligger i linje med rekommendation till de statliga aktörerna om förbättrad uppföljning. har genomfört en kartläggning av sitt samlade erbjudande mot kunder i syfte att få en bättre bild av hur väl verksamheten motsvarar företagarnas behov. har även infört ett nytt ärendehanteringssystem som möjliggör mer omfattande uppföljning av verksamheten. Slutligen, vad gäller utlandsmyndigheterna, framhåller regeringen att den är angelägen om att utveckla målstyrningen även vad gäller deras främjandearbete. utvecklas mål- och resultatstyrningen av främjandearbetet i utlandsmyndigheterna genom att alla bilaterala ambassader uppmanas att sätta egna mål för detta arbete och avrapportera måluppfyllelsen . När det gäller arbetet med Sverigeinformation förs en dialog med om metoderna för att utveckla målstyrningen även på detta område. I motion 2013/14:N6 av m.fl. (S) framhålls att insatserna på exportområdet behöver följas upp och samordnas för att möta företagens exportbehov på ett effektivare sätt än . Motionärerna delar här bedömning och efterfrågar en översyn av statens exportinsatser så att de stämmer överens med företagens behov av statliga exporttjänster i enlighet med bedömning (yrkande 1). Vidare efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör samordna de uppdrag som ges till statliga aktörer på exportområdet, så att de statliga tjänsterna kan effektiviseras (yrkande 2). Motionärerna begär även ett tillkännagivande om att regeringen bör förtydliga kraven på att de statliga aktörerna löpande ska följa upp och genomföra kvalificerade utvärderingar av det statliga exportstödet (yrkande 3). Motionärerna tar vidare fasta på att påtalar att det saknas ett regeringsbeslut kring den s.k. exportvisionen. Vidare framhåller de att visionen tidigt har dömts ut av experter och skriver att verkningsfulla åtgärder för att nå visionen har uteblivit. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att det upprättas en nationell exportstrategi för att stärka företagens exportmöjligheter (yrkande 4). Strategin, som har presenterats i Socialdemokraternas budgetmotion (mot. 2013/14:Fi308 (S)), ska innehålla insatser som stärker svenska företags export på tillväxtmarknader och ökar antalet exporterande svenska företag. Särskilt fokus bör, enligt motionärerna, ligga på små och medelstora företag. Ytterligare insatser inom ramen för strategin bör utvecklas i samverkan med näringslivet och fackliga organisationer. För att stärka samordningen mellan olika exportfrämjande aktörers insatser och sänka trösklarna mot exportmarknaden för enskilda företag föreslår motionärerna vidare att det byggs upp regionala exportcentrum enligt principen en dörr in (yrkande 5). En förstärkt roll till Business regionala exportrådgivare kan utgöra en viktig bas i ett sådant utvecklingsarbete. Motionärerna efterfrågar vidare ett stöd till exportorienterade företagsnätverk för att underlätta handel med länder som efterfrågar stora volymer eller helhetskoncept och där svenska exportföretag var för sig har svårt att konkurrera med andra större internationella företag (yrkande 6). Slutligen föreslås att genom ett uttalande bör tillkännage för regeringen att kännedom om var de växande ekonomierna finns ska spela in när kommande beslut om nya ambassader och konsulat tas. bör vara representerat i samt ha god närvaro i länder i , och (yrkande 7). I motion 2013/14:N5 av och (båda MP) förordas tre tillkännagivanden mot bakgrund av de slutsatser och rekommendationer som har lämnat i den aktuella granskningsrapporten om statens främjandeinsatser för export. För det första menar motionärerna att de statliga främjandeinsatserna för export ska anpassas till de små och medelstora företagens behov och efterfrågan (yrkande 1). För det andra efterfrågas att de statliga aktörernas uppdrag på området samordnas och tydliggörs så att stöden kompletterar varandra och ger ett samlat utbud som når ut till företagen (yrkande 2). Slutligen begärs ett tillkännagivande om att de statliga aktörernas insatser regelbundet följs upp genom kvalificerade utvärderingar av resultat och effekter, såväl när det gäller samverkan och samarbete som de aktörsspecifika insatserna (yrkande 3). Av regleringsbrevet för för Tillväxtanalys inom utgiftsområde 24 Näringsliv framgår att myndigheten har fått i uppdrag att utveckla metoder och indikatorer för att skatta effekterna av statens främjandeinsatser för internationalisering. Enligt uppdraget ska Tillväxtanalys föreslå mätmetoder och indikatorer som kan användas vid utvärderingar av de samhällsekonomiska effekterna av statliga främjandeinsatser för internationalisering av små och medelstora företag. Arbetet ska genomföras i en dialog med statliga och andra relevanta aktörer som arbetar med insatser på området, och Business . Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . har tillsammans med återkommande genomfört en enkätundersökning på temat Företagens villkor och verklighet. Enkäten riktar sig till små och medelstora företag och har genomförts 2002, 2005, 2008 och . Vid undersökning skickades enkäten ut till 30 000 företag och besvarades av 19 000 företag (). Undersökningens resultat har presenterats i en serie rapporter. I rapporten i svenska små och medelstora företag (Info 0408 Rev A) studeras internationaliseringsmönster hos svenska små och medelstora företag, och några faktorer som karaktäriserar företag som är internationaliserade undersöks. Med internationalisering menas att företaget bedriver en verksamhet som är av internationell karaktär i den meningen att företaget kan dra nytta av den potential och kunskap som finns utomlands – på utländska marknader eller hos utländska företag. summerar de huvudsakliga resultaten i åtta punkter. Vart fjärde av de små och medelstora företagen är internationaliserat och andelen internationaliserade företag ökar ju större företagen är. Ett av fem medelstora företag har verksamhet utomlands.