bet · H201UbU2 · 2014-12-17 00:00:00 — Utskottet välkomnar att en sådan hänvisning nu har lagts till i anslagen för () och () under rubriken direkt efter . Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. fick ca 937 000 studerande, kvinnor och män, någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare var nästan 1,5 miljoner personer. Utgifterna på statens budget för verksamheten uppgick till ca . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade från till . Centrala () verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Av intäkterna, som totalt uppgick till , bestod av anslag () och av avgifter (). Inbetalda avgifter bestod främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. Utgifterna för verksamheten vid () uppgick till ca . ÖKS hanterade drygt 5 200 ärenden, en minskning med ca 1 700 ärenden jämfört med föregående år. Regeringens resultatanalys för studiestödet presenteras nedan. Analysen utgår från målen för studiestödet och de olika delar av måluppfyllelsen som indikatorerna mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats i budgetpropositionen (avsnitt 3.5.1–3.5.9) gör regeringen en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. De indikatorer som regeringen återger i analysen markeras med kursiv stil nedan. För studiestödsadministrationen redovisas inte någon indikator, men regeringen kommenterar ärendehanteringen vid () och (). Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Antalet studerande med studiehjälp har fortsatt att minska , vilket kan förklaras av minskande ungdomskullar. studerade totalt ca 472 000 personer med studiemedel, vilket är en ökning med ca 4 800 personer . Antalet vuxna studerande med studiemedel på grundskolenivå var i stort sett oförändrat . har antalet studiemedelstagare på grundskolenivå varierat med mellan 22 800 personer och 24 100 personer . Antalet vuxna studerande med studiemedel på gymnasial nivå ökade dock med ca 2 500 personer och uppgick till 112 600 personer . Antalet studiemedelstagare på denna nivå har också varierat mer (mellan 105 200 personer och 114 700 personer ). Variationen beror till stor del dels på att det tillkom fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) –2013, dels på att den tillfälliga satsningen på den högre bidragsnivån inom yrkesvux är avslutad. Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Antalet studerande på grundskolenivå med den högre bidragsnivån, 13 300 personer , var oförändrat jämfört med föregående år. Även andelen studiemedelstagare med den högre bidragsnivån, , var oförändrad. Antalet studerande på gymnasial nivå med den högre bidragsnivån, 33 000 personer, har dock ökat något . Även andelen studiemedelstagare med den högre bidragsnivån på gymnasial nivå, , har ökat något. har antalet studerande med den högre bidragsnivån minskat med på grundskolenivå, medan antalet har ökat på gymnasial nivå. Totalt sett har antalet studerande med den högre bidragsnivån ökat . Ökningen kan sannolikt delvis förklaras av de tillfälliga satsningarna på den högre bidragsnivån . Statistik från () visar att antalet sökande till högskolan fortsätter att öka, men att antalet som antogs minskade jämfört med föregående läsår. Trots detta har antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå aldrig varit högre, vilket bedöms bero på demografiska faktorer och det rådande arbetsmarknadsläget för ungdomar. till åldersstrukturen har andelen studiemedelstagare minskat efter att ha ökat kontinuerligt . ökar i stället andelen studiemedelstagare i åldern 25–. Minskningen av gruppen beror främst på att ungdomskullarna som lämnar gymnasieskolan blir mindre och att det därför inte längre sker ett lika stort tillskott av yngre studerande. är dock mer än hälften av studiemedelstagarna () . har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Detta bidrar till att har en hög andel studerande som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. Regeringen anser att det är betydelsefullt att studiestödssystemet fungerar effektivt även vid utlandsstudier och att utlandsstudier underlättas. Antalet utlandsstuderande med studiemedel, 33 600 personer , var det högsta antalet . Det var också det som antalet ökade med ett minskande antal. Ökningen beror sannolikt på att det är stora ungdomskullar som har lämnat gymnasieskolan . Antalet sökande per plats vid svenska utbildningar kan enligt regeringen antagligen också förklara ökningen. För att studiemedlet ska ha en rekryterande verkan är det viktigt att studiemedlets värde står sig i relation till kostnadsläget i samhället. En jämförelse med konsumentprisindex som CSN har gjort visar att studiemedlets allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . De höjningar av studiemedlens lånedel som skett 2010 och 2011 har bidragit till den ökade köpkraften. Lånebenägenheten har minskat sedan studiestödsreformen . [1] Den långsiktiga minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att de studerande efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. har dock lånebenägenheten ökat med och 2013 var den . Förändringen är liten, så det går ännu inte att prata om ett trendbrott. Åldersstrukturen på studiemedelstagarna har dessutom förändrats, vilket enligt regeringen kan förklara utfallet. Studerande under studerande är de som mest sällan tar lån. Yngre studerande har ofta stöd från föräldrar som bidrar ekonomiskt till den studerandes uppehälle . Äldre studerande har oftare än andra ekonomiskt stöd från en partner eller har arbetsinkomster. Inom studiemedelssystemet finns det ett tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat innan studierna. Antalet och andelen studerande med tilläggslån har minskat trots att antalet studerande med studiemedel har ökat. Detta kan främst förklaras av åldersstrukturen på studiemedelstagarna. Antalet studerande som är , och som därmed inte kan få tilläggslån, har ökat mer än antalet äldre studerande . har dock andelen studiemedelstagare minskat på eftergymnasial nivå. Detta kan förklara att antalet studerande med tilläggslån är oförändrat jämfört med . Studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagandet i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställningar i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är det regeringens samlade bedömning att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. göra att individer från vissa grupper som annars inte skulle ha påbörjat studier gör det. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . Resultatet av en undersökning som CSN genomförde visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända familjer eller ensamkommande flyktingbarn, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensamstående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. En viktig förklaring till gruppens förändring är enligt regeringen att inkomstgränserna för att få extra tillägg inte har förändrats . Detta har inneburit att familjer med realinkomster som tidigare gav rätt till extra tillägg kan beviljas stödet. Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha påbörjat studier utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. Den minskning av studerande med tilläggsbidrag som skett mellan 2010–2012 har stannat av. Minskningen berodde på att antalet yngre studerande ökade som antalet äldre studerande minskade. Antalet studerande som fick tilläggsbidrag är nu oförändrat jämfört med . Detta beror främst på att tillskottet av yngre studerande är lika stort. En högre andel av studerande med högskoleutbildade föräldrar är mer benägna att påbörja studier även om studiemedlen inte fanns, jämfört med studerande som har föräldrar med högst gymnasial utbildning eller motsvarande. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats bedömer regeringen att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Nästan 1,5 miljoner personer i , varav kvinnor och män, har en studieskuld. Detta motsvarar ungefär en fjärdedel av befolkningen . Ökningen av antalet låntagare har fortsatt . Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp ökade jämfört med föregående år, och ökningen är den första . CSN har i en tidigare studie visat att många som har rätt till en nedsättning av årsbeloppet låter bli att ansöka om detta. betalar av på sina lån i den takt som betalningsplanen föreskriver. Det är dock problematiskt om låntagare drabbas av betalningsproblem som skulle kunnat undvikas om låntagaren i stället hade ansökt om en nedsättning av årsbeloppet. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs ökade jämfört med . Den största delen av ökningen kan hänföras till återbetalningspliktiga studielån som togs –2001. Även det avskrivna beloppet för annuitetslån ökade , medan det fortsatte att minska för den äldsta lånetypen studiemedel. När det gäller annuitetslånen är de främsta orsakerna till avskrivning dödsfall och synnerliga skäl. har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd varit oförändrade jämfört med föregående år. Lånetypen studielån som togs mellan 1989–2001 står fortfarande för majoriteten () av de osäkra fordringarna. De beräknade osäkra fordringarna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Enligt regeringens samlade bedömning utifrån de redovisade indikatorerna fungerar nuvarande lånesystem i stort sett bra och har därmed en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller de som är bosatta utomlands. Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . Av det totala belopp som debiterades låntagare bosatta utomlands betalades . Det var en minskning jämfört med . Nivån har dock varit relativt . av den totala fordran för dessa låntagare bedöms vidare som osäker. Tendensen att allt fler låntagare väljer att bosätta sig utomlands fortsätter. Det är därför enligt regeringen fortsatt viktigt att komma till rätta med de problem som finns i återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. () har inneburit stora förändringar vad gäller utveckling av arbetssätt, kompetens och organisation. Arbetet med att förbättra resultaten inom myndighetens verksamhetsområden har fortsatt. Även om resultatet försämrats något inom vissa områden jämfört med , som var ett bra verksamhetsår för myndigheten, fungerar myndigheten väl enligt regeringen och har en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får de stöd de har rätt till. () har nått ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har enligt regeringen handlagt ärendena effektivt, och handläggningstiderna har varit mycket tillfredställande. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd Regeringen föreslår att sammanlagt ca ska anvisas till åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för . Anslagsförändringarna för inom utgiftsområde 15 beror bl.a. på att utgifterna bedöms öka på grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om, av vilka flera tillfälliga satsningar har avslutats, samt förändrade volymer m.m. Utgifterna bedöms även öka på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Utgifterna bedöms minska på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. Det största anslaget inom utgiftsområde 15 är 1:2 Studiemedel som utgör av de föreslagna medlen. , , och föreslår ytterligare medel till anslagen 1:1 Studiehjälp och 1:8 . , , och föreslår minskningar på anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. , , och föreslår även ett nytt anslag kallat Examenspremie. föreslår ytterligare medel till anslaget 1:2 Studiemedel och en minskning av anslaget 1:1 Studiehjälp. Regeringen föreslår bemyndiganden om ekonomiska åtaganden för ett anslag: 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Regeringen föreslår också att ska bemyndiga regeringen att besluta om att ta upp lån i för studielån. Propositionens och motionernas förslag om anslag redovisas i bilaga 2. Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:1 Studiehjälp för . Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor samt för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen beräknar och föreslår förändringar på anslagsnivån enligt följande: Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från () visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar kommer att minska kraftigt –2016 för att sedan plana ut. Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för såväl studiebidraget och inackorderingstillägget som det extra tillägget minska med . I flerpartimotion 2014/15:2840 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 2 föreslås en höjning av anslaget med i syfte att fördubbla lärlingsersättningen för att ytterligare öka lärlingsutbildningens attraktionskraft. Också i flerpartimotion 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 16 begärs bl.a. en höjning av lärlingsersättningen. I kommittémotion 2014/15:2954 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Utskottets ställningstagande[2] Anslaget 1:1 Studiehjälp ökar med jämfört med regeringens förslag. När det gäller frågan om att ytterligare öka lärlingsutbildningens attraktionskraft vill utskottet inledningsvis påminna om att lärlingsutbildningen innebär en stor förändring i det svenska utbildningsväsendet, inte minst för att den till sitt innehåll är annorlunda jämfört med hur yrkesutbildningen fungerade tidigare. Utbildningsformen ställer andra krav inte bara på lärlingarna utan också på gymnasieskolorna och arbetsplatserna. Bakgrunden till den nuvarande lärlingsutbildningen är den utbildning som försöksverksamhet infördes då en lärlingsutbildning inrättades som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370–371). Under försöksverksamhetens tre läsår deltog sammanlagt ca 13 200 elever, vilket motsvarade av eleverna på ett yrkesprogram. I den reformerade gymnasieskolan har antalet lärlingar inte varit lika stort. beräknades antalet till 6 500 lärlingar med utbildningskontrakt (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 82). Enligt har antalet lärlingar ökat till 7 300 elever . Var fjärde skola med yrkesprogram erbjuder även lärlingsutbildning (pressmeddelande, , ). Utskottet välkomnar utvecklingen. beslutade den förra regeringen att inrätta ett lärlingscentrum inom med uppgiften att bl.a. främja ungdomars intresse för gymnasial lärlingsutbildning. arbetar för att stärka kvaliteten i den gymnasiala yrkesutbildningen genom olika insatser för att underlätta planering, genomförande och uppföljning av gymnasial lärlingsutbildning samt för att utveckla informationen om gymnasial yrkesutbildning (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 s. 82). finns en möjlighet för elever i gymnasial lärlingsutbildning att få en kostnadsersättning, s.k. lärlingsersättning. Elever i gymnasial lärlingsutbildning kan söka lärlingsersättning under förutsättning att de har ett utbildningskontrakt enligt 16 kap. 11 a § skollagen (2010:800) och har rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395). Lärlingsersättningen lämnas med (förordningen [2013:1121] om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning). Beloppet motsvarar ca per dag som eleven är på arbetsplatsen. Det var den förra regeringen som beslutade att införa lärlingsersättningen och man hänvisade vid införandet till att som lärling på en arbetsplats kan eleven få ökade kostnader för resor och gemensamma måltider. Ingen elev skulle enligt den förra regeringen behöva välja bort lärlingsalternativet av ekonomiska skäl (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 70, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Statsbidrag kan lämnas för gymnasial lärlingsutbildning. Statsbidrag kan lämnas med per elev och termin. Huvuddelen av medlen är avsedda för arbetsgivare som tar emot lärlingar. Det finns även möjlighet att lämna statsbidrag för kommunala utvecklingsinsatser som innebär att antalet elever i gymnasial lärlingsutbildning kan öka eller att sådan utbildning kan erbjudas (förordningen [2011:947] om statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning). Utskottet kan mot ovanstående bakgrund konstatera att det pågår myndighetsinsatser för att främja ungdomars intresse för lärlingsutbildning och att det finns ett riktat statsbidrag som kan användas till insatser för att öka antalet elever i den gymnasiala lärlingsutbildningen samt att det kan betalas ut lärlingsersättning till elever i lärlingsutbildning. Utskottet anser dock att ytterligare insatser behövs för att öka antalet elever i den gymnasiala lärlingsutbildningen och ställer sig därför bakom att avsätts för detta ändamål 2015. De utökade medlen innebär att lärlingsersättningen kan fördubblas fr.o.m. . Utskottet ser inget skäl att ställa sig bakom den minskning av anslaget som föreslagit. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att delvis tillstyrka motion 2014/15:2575 (M, C, FP, KD) yrkande 16 och tillstyrka motion 2014/15:2840 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 2 från allianspartierna och tillstyrka propositionens förslag i de delar de överensstämmer med motionsförslagen samt att avstyrka propositionens övriga anslagsförslag och motion 2014/15:2954 (SD) yrkande 1 i denna del (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. Regeringen föreslår att anvisar 14 till anslaget 1:2 Studiemedel för . Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får vidare användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Regeringen beräknar och föreslår förändringar på anslagsnivån enligt följande: Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser på bl.a. lärar- och förskollärarutbildningar, på kompletterande pedagogisk utbildning samt på vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar, vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Med anledning av att ökade medel föreslås fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2015 samt beräknar att det ökar med . Regeringen föreslår även ökade medel för fler utbildningsplatser inom , vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen föreslår vidare medel för utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) och vuxenutbildning (komvux), vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer även att den högre bidragsnivån inom studiemedlen under vissa förutsättningar bör kunna lämnas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på dessa nivåer. Detta är ett led i införandet av ett utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen gör vidare bedömningen att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2016, 2017 och med 2018.