bet · H101AU10 · 2014-06-12 00:00:00 — betänkande 2013/14:AU10 Subventionerade anställningar för nyanlända I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse 2013/14:199 om subventionerade anställningar för nyanlända och två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet anser att granskningen visar att instegsjobben och nystartsjobben fyller olika, och var för sig viktiga, funktioner för de nyanlända. Som framhålls av såväl som regeringen bildar de två stöden en väl fungerande kedja från instegsjobb via nystartsjobb till en osubventionerad anställning. Ut- skottet delar regeringens bedömning att granskning är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med uppföljningen av instegs- och nystartsjobben. Utskottet förutsätter att regeringen och Arbetsförmedlingen tar till vara de synpunkter på deras arbete som har lämnat. Utskottet anser att såväl de principiella som de praktiska invändningarna mot instegsjobb och nystartsjobb till nyanlända som framförs i motionerna saknar grund. Utskottet anser inte heller att det vore lämpligt att införa hårdare krav på arbetsgivare som kan tänka sig att anställa nyanlända med nystartsjobb. Utskottet anser att regeringens skrivelse 2013/14:199 kan läggas till handlingarna och att motionerna bör avslås av . I betänkandet finns två reservationer (S,V) och (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Subventionerade anställningar för nyanlända............................................... Subventionerade anställningar för nyanlända (S, V)......................... Subventionerade anställningar för nyanlända (SD)........................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut Subventionerade anställningar för nyanlända 2013/14:A12 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:A13 av m.fl. (S) och lägger skrivelse 2013/14:199 till handlingarna. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (M), (MP), (KD), (M), (S), (S), (FP), (SD), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse 2013/14:199 om subventionerade anställningar för nyanlända och två följdmotioner. På talmannens uppdrag överlämnade steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? (RiR 2013:17) till regeringen i enlighet med den hanteringsordning som tillämpas /11. Riksrevisor föredrog rapporten på utskottets sammanträde . Regeringen överlämnade skrivelse 2013/14:199 till . En kommittémotion från Socialdemokraterna och en enskild motion (SD) har väckts med anledning av skrivelsen. En förteckning över förslagen återfinns i bilagan. Subventionerade anställningar för nyanlända Utskottets förslag i korthet avslår motionerna och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (S,V) och 2 (SD). Instegsjobb infördes och regleras i förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. För att kvalificera sig till instegsjobb ska den nyanlända ha fyllt , vara anmäld hos Arbetsförmedlingen och ha beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort. Den arbetsgivare som anställer någon som uppfyller kriterierna får stöd av lönekostnaden, dock högst per dag. För ett instegsjobb kan arbetsgivaren också få ett handledningsbidrag på per dag under stödets . För en anvisning till stödet krävs att personen studerar eller har fått utfästelse att studera sfi. Stödet lämnas till arbetsgivare som kan intyga att anställningens lön och andra anställningsförmåner lämnas enligt kollektivavtal, eller är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. Det ställs också krav på försäkringsskydd för arbetstagaren. Dessa villkor prövas i de enskilda fallen av Arbetsförmedlingen som sedan beviljar eller avslår stödet. Stödet beviljas under högst för anställningar på halvtid eller mindre. För anställningar som omfattar mer än halvtid beviljas stöd under högst . Nystartsjobb infördes också 2007. Nystartsjobb är en ordinarie anställning, men har en lönesubvention som utgår till arbetsgivare som anställer en person som är skyddsbehövande eller anhöriginvandrare, eller familjemedlem till en EES-medborgare, och som har beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort. Arbetsgivaren får en ekonomisk kompensation som motsvarar två gånger de arbetsgivaravgifter och den allmänna löneavgift för den anställda som arbetsgivaren ska betala in. Stödet lämnas i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto. Stöd lämnas från tidpunkten för beslut om uppehållstillstånd eller uppehållskort. Arbetsgivaren ska ge den anställda lön enligt eller likvärdigt med kollektivavtal i branschen. Till skillnad från när det gäller instegsjobb ställs det dock inga krav på att anställningen ska omfatta förmåner och försäkringar som är likvärdiga med kollektivavtal. Eftersom nystartsjobben är ordinarie anställningar är den anställda berättigad till statlig arbetslöshetsersättning och förtur till arbete hos arbetsgivaren enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). Nystartsjobben är, till skillnad från instegsjobben, en rättighet för arbetsgivaren, vilket innebär att arbetsgivaren alltid kan räkna med att få subventionen om villkoren är upp- Nystartsjobben räknas därför inte till de arbetsmarknadspolitiska pro- Däremot ska Arbetsförmedlingen kontrollera att anställningen mot- svarar de uppställda kraven. Ett nystartsjobb kan pågå fram till den dag arbets- tagaren passerar treårsgränsen och alltså inte längre räknas som nyanländ. konstaterar i granskningsrapporten steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för nyanlända? (RiR 2013:17) att instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända är avsedda att spela en viktig roll för nyanländas arbetsmarknadsetablering. Inga genomgripande utvärderingar har emellertid gjorts av hur väl stöden fungerar. har i granskningen kunnat konstatera att instegsjobbare och nystartsjobbare har fått förbättrad arbetsmarknadsstatus efter stöden. På grund av den utformning av stöden som regeringen har valt – där det saknas jämförelsegrupper – går det dock inte att beräkna om de två subventionerade anställningarna för nyanlända har någon effekt på individernas arbetsmarknadsresultat och om de i så fall är samhällsekonomiskt effektiva. analys visar att de som har haft ett nystartsjobb har signifikant högre sannolikhet att få ett arbete inom den treåriga uppföljningsperioden än dem som inte haft nystartsjobb. Granskningen visar att instegsjobb ökar sannolikheten för ett nystartsjobb och att nystartsjobb ökar sannolikheten för ett ordinarie arbete. drar slutsatsen att en kedja av insatser, först instegsjobb med sfi och sedan nystartsjobb, leder till att den nyanlända närmar sig den ordinarie arbetsmarknaden. kan konstatera att både instegsjobben och nystartsjobben för nyanlända är koncentrerade till ett fåtal branscher och yrken. Granskningen visar också att en relativt stor andel av arbetsgivarna uppger att de är missnöjda med instegsjobbarnas och nystartsjobbarnas kunskaper i svenska. Granskningen visar att nystartsjobben i väsentlig utsträckning tränger undan instegsjobben. På papperet är subventionsnivån för instegsjobb betydligt högre än för nystartsjobb, men instegsjobbens relativt låga takbelopp samt försäkringskravet gör att det för vanliga lönenivåer är ganska små skillnader i faktisk subvention mellan ett instegsjobb och ett nystartsjobb. Undanträngningen kommer också av att nystartsjobben berättigar till arbetslöshetsersättning efter avslutad anställning, vilket exempelvis leder till att vissa kommuner väljer nystartsjobb framför instegsjobb för att hålla kostnaderna för försörjningsstöd nere. Granskningen visar att instegsjobben generellt uppfyller stora delar av deltagarnas arbetsutbud. Vid sidan om instegsjobbet ska den nyanlända även läsa sfi. En tänkbar konsekvens av att den anställda har åtaganden på mer än heltid är enligt myndigheten att sfi-studierna blir lidande. Utöver att nystartsjobben tränger undan instegsjobben finns en rad andra förklaringar till att instegsjobben inte blivit så många som avsetts. Granskningen indikerar att det bör finnas en potential för fler kvinnor att ta del av instegsjobben. Större arbetsgivare i såväl den privata som den offentliga sektorn är inte lika känsliga för den ekonomiska stimulans som ett instegsjobb innebär och har därför erbjudit få instegsjobb. lämnar följande rekommendationer till regeringen: Utforma arbetsmarknadspolitiska insatser så att effektutvärderingar möjliggörs. Upprätthåll en skillnad i faktisk subventionsgrad mellan stöden, exempelvis genom att ställa samma krav på förmåner och försäkringar på båda stöden och/eller genom en höjd taknivå för instegsjobben. Undvik att söka skapa fler instegsjobb genom generösare regler. Om regeringen önskar öka antalet instegsjobb krävs det enligt bedömning ett mer aktivt och riktat arbete hos Arbetsförmedlingen för att nå fler arbetsgivare. Ett sådant arbete kräver med största sannolikhet mer resurser. Ändra återrapporteringskraven för uppföljningen av instegsjobb och nystartsjobb så att den visar arbetsmarknadsresultatet efter avslutat stöd. i uppdrag att följa upp och utvärdera risker som är förknippade med att instegsjobb och nystartsjobb koncentreras till vissa yrken och branscher, och återför kunskapen till de berörda arbetsförmedlarna. i uppdrag att närmare undersöka flödena förknippade med insatskedjan instegsjobb–nystartsjobb och det vidare flödet till reguljära jobb, i syfte att undersöka vilka egenskaper i kedjan av åtgärder som är särskilt gynnsamma. i uppdrag att följa upp instegsjobbarnas sfi-studier under och efter avslutat instegsjobb. lämnar följande rekommendationer till Arbetsförmedlingen: Inom ramen för det befintliga uppdraget; undersök möjligheterna att effektivisera arbetet med arbetsgivarkontakter. Gör inga undantag från sfi-kravet för att få till stånd fler instegsjobb. Förtydliga och förankra en samsyn i myndigheten kring vikten av svenskstudier och av parallella etableringsaktiviteter för nyanlända. Utveckla och förtydliga handläggarstödet till följd av detta. Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i skrivelse 2013/14:199 i övergripande bedömning att instegsjobb och nystartsjobb i stort sett fungerar som avsett och att stöden medför att fler nyanlända närmar sig den ordinarie arbetsmarknaden. Regeringen instämmer även i flera av de förklaringar som har lämnat till varför inte fler instegsjobb har skapats. Regeringen gör bedömningen att iakttagelser i huvudsak stämmer överens med resultaten av den kartläggning av de olika subventionerade anställningarna som Statskontoret på uppdrag av regeringen genomförde . Statskontorets kartläggning visade enligt regeringen bl.a. att de olika stödformerna i relativt stor utsträckning förefaller komplettera varandra på ett sätt som svarar mot regeringens intentioner. Regeringen konstaterar att det finns olika metoder för att utvärdera effekter av olika stöd. Det bör enligt regeringen framhållas att det behövs en avvägning mellan ett införande av generella insatser som kommer fler till del och försök med insatser i mindre skala för att möjliggöra användning av kontrollgrupper. Regeringen vill betona, vilket även lyfter fram, att det finns arbetsmarknadsforskning som visar att de program som mest liknar ordinarie anställningar har mest positiva programeffekter (se t.ex. IFAU:s rapport 2011:7, Arbetsmarknadspolitikens effekter på sysselsättning och arbetslöshet – en översikt). När det gäller risker förknippade med att instegsjobb och nystartsjobb koncentreras till vissa branscher konstaterar regeringen att det ansvar som ledningar vid statliga myndigheter har när det gäller den interna styrningen och kontrollen har tydliggjorts genom myndighetsförordningen (2007:515) och förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Myndigheternas ledningar ska kontinuerligt genomföra analyser av verksamheten och hantera risker förknippade med verksamhetsansvaret. Regeringen konstaterar att granskningen bekräftar den iakttagelse som bl.a. Statskontoret har gjort, att nystartsjobben framstår som mer attraktiva för arbetsgivare än instegsjobb och andra former av anställningsstöd. Regeringen anser att stöden kompletterar varandra. I likhet med vill regeringen framhålla att det är önskvärt med en kedja av insatser där instegsjobb följs av nystartsjobb, eftersom detta ökar sannolikheten för att individen får ett arbete. Regeringen konstaterar att granskning avser perioden –2012 och framhåller att vissa ändringar i regelverket trädde i kraft för att stimulera arbetsgivare att anställa fler nyanlända med instegsjobb. Regeringen kan konstatera att efter en nedgång ökade antalet personer med instegsjobb . Regeringens utgångspunkt är att insatser för nyanländas etablering bör genomföras tidigt och i så stor utsträckning som möjligt parallellt med varandra. Grundtanken med instegsjobb är att anställningen ska vara kopplad till deltagande i sfi eller uppnådda resultat inom sfi, och innehålla tydliga handledande inslag. Regeringen vill dock framhålla att en anvisning till instegsjobb ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad, vilket innebär att en anvisning får göras endast om den framstår som lämplig, både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Regeringen anser att det är viktigt att arbetsgivare och arbetssökande har förtroende för Arbetsförmedlingen och uppfattar den som legitim. Regeringen instämmer i att en viktig förklaring till det relativt låga antalet instegsjobb kan vara att arbetsgivare har låg kunskap om instegsjobben och de möjligheter som stödet erbjuder. Såsom framhåller ökade Arbetsförmedlingens kontakter och överenskommelser med arbetsgivare markant . Re- geringen anser att det är angeläget att Arbetsförmedlingen fortsätter arbetet med att förbättra sina kontakter med arbetsgivare. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser att det är viktigt att Arbetsförmedlingen på bästa sätt bidrar till att underlätta för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden, bl.a. genom anvisningar till instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända. Regeringen ser löpande över styrningen av Arbetsförmedlingen och följer noga myndighetens arbete med de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Regeringen har i regleringsbrevet gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att fortsätta att utveckla, förbättra och öka arbetsgivarkontakterna. Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att inom ramen för en bred översyn av Arbetsförmedlingen bl.a. analysera hur myndighetens kontakter med arbetsgivare ytterligare kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidtagit åtgärder i syfte att förbättra Arbetsförmedlingens kontroll av risker förknippade med bl.a. anställningsstöden. Enligt regleringsbrevet ska Arbetsförmedlingen och i samband med årsredovisningen redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka och följa upp fel i handläggningen av arbetsmarknadspolitiska stöd och överutnyttjande av sådana stöd. Vidare har en särskild utredare i uppdrag att kartlägga förekomsten av oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Uppdraget ska redovisas senast den 31 mars 2014.1 granskning är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med uppföljningen av instegs- och nystartsjobben. Regeringen förutsätter att tar till vara de synpunkter på myndighetens arbete som har lämnat. I och med skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. 1 Utredningen om åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten överlämnade betänkandet Det ska vara lätt att göra rätt - Åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (SOU 2014:16). I ärendet har två motioner väckts, en kommittémotion från Socialdemokraterna och en enskild motion (SD). Socialdemokraterna föreslår i motion 2013/14:A13 av m.fl. att det ska krävas försäkringar och förmåner som är likvärdiga med kollektivavtal för att en person ska kunna anställas på ett nystartsjobb. Partiet konstaterar att nystartsjobben skiljer sig från instegsjobben på så sätt att de inte räknas som ett arbetsmarknadspolitiskt program. Till skillnad från när det gäller instegsjobben ställs inga krav på att anställningen ska omfatta försäkringar och förmåner som är likvärdiga med kollektivavtal. Socialdemokraterna menar att detta sannolikt är ett bakomliggande skäl till att nystartsjobben tränger undan instegsjobben. Partiet framhåller att personer som är nya på den svenska arbetsmarknaden kan antas sakna egna kontaktnät och att de nyanlända därför måste anses befinna sig i en utsatt situation. Socialdemokraterna menar att kollektivavtalet är en försäkran om schyssta villkor och en bra start på den svenska arbetsmarknaden. (SD) föreslår i motion 2013/14:A12 yrkande 1 att instegsjobben ska slopas. Motionären menar att det är helt centralt att flaggar för att de positiva resultat som tillskrivs instegsjobbsreformen kan bero på att de mest resursstarka nyanlända är de som har lättast att få instegsjobb och senare ett ordinarie arbete. Det finns därför enligt motionären starka skäl att ifrågasätta värdet och samhällsnyttan med reformen. Motionären anser det också vara högst anmärkningsvärt att regeringen vid instegsjobbens införande valde ett system som innebär att det inte skapas några jämförelsegrupper, eftersom det omöjliggör en säker utvärdering av reformens utfall och samhällsnytta. Mat-tias anför vidare att instegsjobben gör skillnad på människor utifrån etnisk bakgrund och således är en diskriminerande åtgärd. Även beträffande nystartsjobben finns enligt motionären regelverk som gynnar nyanlända invandrare i förhållande till andra grupper. Det föreslås att regelverket kring nystartsjobb förändras så att ingen missgynnas på basis av sin etniska tillhörighet eller vistelsetid i landet (yrkande 2). Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden Utskottet vill inleda med att slå fast att en ökad rörlighet mellan länder inom och utom EU kommer att bli allt mer betydelsefull för att klara de demografiska utmaningar som bl.a. står inför. Av information som lämnades av SCB vid utskottets sammanträde framgick exempelvis att den åldersgrupp som är allra mest aktiv på den svenska arbetsmarknaden, personer i åldersgruppen , minskade (som en andel av alla personer i åldern 15‒74 år) . Motsvarande nedgång i resten av var mindre, och i resten av observe- rades i stället en uppgång. Det finns och kommer även fortsättningsvis att finnas ett stort behov av att människor söker sig till och finner en väg in på den svenska arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar i sammanhanget den migrationsöverenskommelse som regeringen har ingått med och som på olika sätt har gjort till ett öppnare och mer välkomnande land. Utskottet kan konstatera att migration tvärtemot vad som ibland påstås i debatten i regel har en positiv finansiell effekt för den mottagande staten. Av framgår att invandring hade en positiv effekt om av BNP för hela och för . Ut- skottet noterar också att av den sysselsättningsökning om totalt 310 000 personer i gruppen 15‒74 år som tillkommit i utgjordes enligt SCB 272 000 personer – eller – av utrikes födda personer. Än tydligare var utvecklingen i den mest arbetsföra gruppen 25‒64 år, där antalet sysselsatta bland inrikes födda minskade med 58 000 personer , medan antalet sysselsatta bland utrikes födda ökade med 256 000 personer . Det framstår för utskottet som uppenbart att de människor som har kommit till från andra länder har varit ett värdefullt tillskott på den svenska arbetsmarknaden under 2000- talet och har bidragit till att lindra en negativ demografisk utveckling som i förlängningen hotar att undergräva den svenska välfärdsmodellen. Det är viktigt att notera att utrikes födda har haft en svårare väg in på den svenska och europeiska arbetsmarknaden än inrikes födda, i synnerhet efter krisen. konstaterar att sysselsättningen är den viktigaste enskilda faktorn för migranternas skattesaldo, särskilt i stater med generösa välfärdssystem. Om man lyckas höja invandrarnas sysselsättningsgrad till den infödda befolkningens, skulle statsfinanserna i många stärkas avsevärt. Det är ur bl.a. detta perspektiv problematiskt att det skilde i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda enligt SCB:s arbetskraftsundersökning för . Även skillnaden i arbetslöshet var . Det framstår som uppenbart för utskottet att denna skillnad måste minska genom att trösklarna görs lägre för att utrikes födda ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att det i SCB:s sysselsättningsprognos 2013 studeras två scenarier för arbetsmarknadsutvecklingen till 2035. Enligt nollscenariot, där förvärvsfrekvensen och medelarbetstiden antas ligga kvar på den nivå som observerades för olika befolkningsgrupper, ökar försörjningsbördan (dvs. hur många människor det går på varje förvärvsarbetande i åldern ) med till 2035. En av nycklarna till att uppnå den mer gynnsamma utveckling som skisseras i huvudscenariot är att de utrikes föddas förvärvsfrekvens ökar och närmar sig de inrikes föddas. Utskottet kan konstatera att regeringen har tagit många viktiga initiativ till att minska trösklarna för utrikes födda, framför allt etableringsreformen, men även bl.a. åtgärder för att förbättra svenskundervisningen för invandrare. geringen har också infört nystartsjobb och instegsjobb, vilka är två former av subventionerade anställningar som syftar till att stimulera arbetsgivare att an- Nystartsjobben och instegsjobben har varit föremål för granskning av , som har presenterat sina slutsatser i rapporten Ett steg in och en ny start – hur fungerar subventionerade anställningar för (RiR 2013:17). Med utgångspunkt i vad som redovisas i granskningen kan utskottet, i likhet med regeringen, instämma i övergripande bedömning att in- stegsjobb och nystartsjobb i stort sett fungerar som avsett och att stöden med- för att fler nyanlända närmar sig den ordinarie arbetsmarknaden. skottet kan konstatera att granskningen visar att nystartsjobben – trots en lägre subventionsgrad – framstår som mer attraktiva för arbetsgivare än instegsjobb och andra former av anställningsstöd. Enligt kan detta bl.a. för- med att skillnaden i faktisk subventionsnivå mellan instegsjobb och nystartsjobb minskar med ökad lön. Kravet på obligatoriska försäkringar vid instegsjobb gör att skillnaden minskar ytterligare. Granskningen visar att såväl instegsjobbare () som nystartsjob- bare () i signifikant högre utsträckning än en kontrollgrupp (64 pro- cent) har kunnat gå vidare till ett lyckat arbetsmarknadsutfall i form av en osubventionerad anställning på hel- eller deltid eller till reguljär utbildning. Särskilt bra har det gått för de nystartsjobbare som haft instegsjobb innan, där övergången till arbete eller utbildning är . På samma sätt ökar andelen instegsjobbare som övergått till ett lyckat arbetsmarknadsutfall till 89 procent om även övergång till nystartsjobb räknas in. Mot bakgrund av bl.a. dessa uppgifter anser utskottet att de båda stödfor- merna fyller olika, och var för sig viktiga, funktioner för de nyanlända, och att detta överväger den nackdel som en eventuell undanträngning av instegsjobb med nystartsjobb skulle kunna utgöra. Som framhålls av såväl som regeringen bildar de två stöden en väl fungerande kedja från instegsjobb via nystartsjobb till en osubventionerad anställning. en viktig funktion jämfört med nystartsjobben eftersom instegsjobben ska kombineras med sfi-undervisning. Det är enligt utskottets mening viktigt att