bet · H201FiU6 · 2014-11-10 00:00:00 — Utskottet behandlar regeringens skrivelse 2013/14:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av AP-fondernas verksamhet . Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga och operativa förvaltning. Vidare granskas fondernas arbete med hållbarhet, ägarstyrning och ersättningar. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett samlat resultat på , vilket kan jämföras med 2012. En hög andel aktier i kombination med en stark utveckling på underliggande aktiemarknader förklarar resultaten. I skrivelsen granskas AP-fondernas riktlinjer för etik och miljö. Granskningen visar bl.a. att AP-fonderna inom vissa områden har mer generösa förmåner än andra jämförbara myndigheter. Utskottet anser att det är viktigt för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet att fondernas styrelser ser till att fonderna har riktlinjer för bl.a. förmåner som motsvarar vad som gäller för andra statliga myndigheter och att riktlinjerna följs. I betänkandet finns en motivreservation (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens utvärdering av AP-fonderna AP-fondernas verksamhet – motiveringen (V) Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2013/14:130 till handlingarna. Reservation (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (KD), (S), (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I skrivelse 2013/14:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas verksamhet . Dessutom ingår en utvärdering av AP-fondernas verksamhet i ett längre perspektiv samt fondernas arbete med frågor om hållbarhet, ägarstyrning och ersättningar. Det samlade resultatet för Första–Fjärde och Sjätte (buffertfonderna) uppgick till 2013. Det var det näst bästa resultatet sedan fonderna drog igång . En hög andel aktier i kombination med en stark utveckling på underliggande aktiemarknader förklarar resultatet. Det förvaltade kapitalet i buffertfonderna uppgick till . Buffertfondernas avkastning har varierat stort över åren i takt med utvecklingen på de finansiella marknaderna. Fondernas avkastning sedan starten uppgår till , vilket väl överstiger ökningen i inkomstindex – det index som ligger till grund för uppräkningen av skulden i inkomstpensionssystemet. Fonderna har därmed bidragit positivt till den långsiktiga finansieringen av systemet. Buffertfonderna börjar nu bidra till förmögenhetsbildningen i inkomstpensionssystemet som det var tänkt när det nuvarande AP-fondssystemet infördes . Tabell 1 Buffertfondernas redovisade avkastning jämfört med inkomstindex och totalt fondkapital (procent och mdkr) Avkastning (%) –1,9 Inkomstindex (%) Totalt fondkapital (mdkr) Anm. Inkomstindex visar genomsnittsinkomstens utveckling och ligger till grund för uppräkning av skulden i inkomstpensionssystemet. Som framgår av tabell 2 ökade Första–Fjärde AP-fonderna sina kostnader , vilket bl.a. förklaras av ökade externa förvaltningskostnader. Sjunde AP-fondens förvaltade kapital uppgick till , och avkastningen i statens förvalsalternativ var 2013. Tabell 2 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader 2013 (2012) (mnkr) 161 (177) 189 (145) 350 (322) 178 (169) 245 (203) 423 (372) 173 (183) 155 (119) 328 (302) 187 (179) 90 (39) 277 (218) 98 (116) 24 (21) 122 (137) 797 (824) 703 (527) 1 500 (1 351) Externa förvaltningskostnader utgörs av depåkostnader och fasta provisions- Första AP-fondens resultat uppgick till 2013. Resultatet motsvarar en avkastning på efter kostnader (11,året innan). överfördes till pensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till . Första har omformulerat AP-fondens mål till en nominell avkastning om efter kostnader över rullande tioårsperioder. var målet formulerat . –2013 hade AP-fonden en nominell avkastning på , vilket överträffade fondens mål för perioden. (2009–2013) uppgick fondens nominella avkastning till (2,närmast föregående femårsperiod). Andra AP-fondens resultat uppgick till 2013, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (13,året innan). överfördes till pensionssystemet. Fondkapitalet ökade därmed med till . Andra AP-fondens långsiktiga mål är en real avkastning på . Syftet är att minimera konsekvenserna av den automatiska balanseringen i pensionssystemet. För den senaste tioårsperioden (2004–2013) hade Andra AP-fonden en genomsnittlig real avkastning på , vilket innebär att fonden uppnådde målet för perioden. För femårsperioden –uppgick AP-fondens genomsnittliga avkastning till , vilket innebär att fonden uppnådde målet även . Tredje AP-fondens resultat uppgick till 2013, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (10,året innan). Fondkapitalet ökade med till . överfördes till pensionssystemet. För tioårsperioden –uppgick den genomsnittliga reala avkastningen på Tredje AP-fondens kapital till , vilket innebär att fonden uppnådde sitt långsiktiga mål på . Fonden har även uppnått målet sett (2009–2013) med en real genomsnittlig avkastning på . Fjärde AP-fondens resultat uppgick till 2013, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader (11,året innan). överfördes till pensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Fjärde AP-fondens långsiktiga mål är att den reala avkastningen i normalportföljen ska uppgå till i genomsnitt, av . Enligt fondens bedömning är målet det som krävs för att pensionssystemets tillgångar och skulder ska balansera på lång sikt (). Fjärde AP-fondens reala avkastning –uppgick i genomsnitt till (närmast föregående tioårsperiod var den ). Fonden uppnådde därmed målet. Sjätte resultat uppgick till 2013 (1,året innan), vilket motsvarar en nominell avkastning på (9,året innan). Fondkapitalet ökade till . Sedan fonden bildades har fondkapitalet vuxit med , vilket motsvarar en genomsnittlig nominell avkastning på (från starten till 2012 var motsvarande avkastning ). införde 2012 en ny strategi och ett nytt mål för fonden. Strategin är att fortsätta vara en långsiktig investerare i onoterade bolag genom både direktinvesteringar i företag och indirekta investeringar genom fonder. Sjätte nominella avkastningsmål gäller . För tioårsperioden –uppgick målet till . Det målet nådde inte fonden. Avkastningen för perioden var i genomsnitt . Sjunde AP-fonden är den av AP-fonderna som verkar inom premiepensionssystemet. Fonden erbjuder systemets förvalsalternativ som också är det enskilt största placeringsalternativet för premiepensionsspararna. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Dessa fonder bildades då de ersatte Premiesparfonden och Premievalsfonden. infördes förvalsalternativet AP7 Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ) som är en generationsfond med en sammansättning av risk som ska spegla pensionsspararens ålder. Vid utgången av 2013 hade drygt 3 miljoner premiepensionssparare förvalsalternativet Såfa, vilket är av spararna i premiepensionssystemet. Målet för Såfa är att den ska nå en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensionssystemet. uppgick avkastningen i Såfa till (17,året innan). För de privata fonderna på uppgick avkastningen i genomsnitt till (10,året innan). För perioden sedan starten till utgången av 2013 var den genomsnittliga avkastningen för förvalsalternativet (beräknat och ) . Den genomsnittliga avkastningen i fonderna på var . Tabell 3 AP-fondernas utgående fondkapital och resultat 2013 samt avkastningsmål (efter kostnader, mdkr och procent) Nominell avkastning på över Real avkastning på under minst en tioårsperiod Real långsiktig avkastning på Real avkastning på på tio år Nominell avkastning SIX Nordic 200 CAP GI+2,över fem år Förvalsalternativet (Såfa) avkastning minst lika bra som genomsnittet av privata fonder i premiepensionssystemet Regeringens utvärdering av AP-fonderna Första–Fjärde AP-fondernas strategiska förvaltning Efter en genomgående stark utveckling på aktiemarknaderna överstiger Första–Fjärde AP-fondernas långsiktiga avkastning fondernas interna mål över tioårsperioden –2013. Fondernas tillgångsfördelning med en hög andel aktier bidrog till de goda resultaten 2012 och 2013. Regeringen anser att det är positivt att Första–Fjärde AP-fonderna alltmer fokuserar på de mer långsiktiga strategiska besluten men anser också att fonderna tydligare bör redovisa de överväganden som ligger till grund för de strategiska allokeringsbeslut som tas. Av särskilt intresse är hur förhållanden och förändringar på finansmarknaderna påverkar synen på avkastning och risk i de strategiska besluten. Även Första–Fjärde AP-fondernas fortsatta diversifiering av förvaltningsmodeller och investeringsstrategier är enligt regeringens bedömning positiv och bidrar till riskspridning och möjligheter till en mer robust avkastning . Skillnaden i avkastning mellan fonderna var relativt stor . i ett tioårsperspektiv (2004–2013) och även sedan starten (2001–2013) är dock skillnaderna små. Eftersom Första–Fjärde AP-fonderna förvaltar allmänna pensionsmedel är det enligt regeringen angeläget att fondernas redovisningar så långt möjligt är jämförbara i termer av avkastning och risk. Det är därför positivt att fonderna fortsatte att utveckla gemensamma nyckeltal för detta. AP-fonderna tenderar enligt regeringen att vara överviktade i svenska tillgångar jämfört med placeringar i utländska tillgångar. Regeringen anser att fonderna tydligare bör redovisa grunderna för detta förhållande, de överväganden som görs i termer av förväntad avkastning och risk samt hur detta är till nytta för det svenska pensionssystemet. Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning brister i jämförbarhet , och regeringen menar att det därför är svårt att dra långtgående slutsatser. Betydelsen av aktiv förvaltning bör dock inte överdrivas enligt regeringen eftersom resultaten är en begränsad del av fondernas samlade resultat. utgjorde andelen av resultatet. Det är i stället de strategiska besluten och den övergripande tillgångsallokeringen som dominerar utvecklingen av resultat och risk i fondernas kapitalförvaltning. Första–Fjärde AP-fondernas strävan att i ökad utsträckning fokusera på medelfristiga strategiska allokeringsbeslut i förhållande till kortsiktig aktiv förvaltning välkomnas. Utfallen för Första–Fjärde AP-fondernas aktiva förvaltning har förbättrats , både de årliga utfallen och . Andra och Fjärde AP-fonderna, som även redovisar riskjusterade mått, har nått sina mål och en överavkastning i förhållande till tagna risker. I övrigt anser regeringen att det är viktigt att fonderna är transparenta i redovisningen av resultaten av den aktiva förvaltningen. skiljer sig från de andra fyra buffertfonderna i flera avseenden. Enligt styrelsens tolkning är fondens uppdrag att uppnå långsiktigt hög avkastning med tillfredsställande riskspridning genom att investera i riskkapital främst i privata bolag i . är också en stängd fond, vilket innebär att fonden inte har några in- eller utflöden via pensionssystemet. Sjätte avkastning på 2013 bidrog till att lyfta det långsiktiga resultatet, men resultatet är fortfarande väsentligt lägre än det nya ambitiösa mål som fondens styrelse fastställde 2012. Den nya investeringsstrategi som tog form 2011 mot mogna onoterade företag har välkomnats av regeringen. Spridningen i resultat mellan olika delar av investeringsverksamheten är fortfarande stor. Investeringar i mogna företag ger bra avkastning, medan investeringar i expansionsbolag presterar sämre. Strategiskiftet 2011 verkar dock ha gett resultat, och tendenser till förbättrad lönsamhet kan skönjas. Även om Sjätte avkastning inte når upp till målet för verksamheten överstiger den utvecklingen i inkomstindex – vilket innebär att fonden bidragit till den långsiktiga finansieringen av tillgångarna i inkomstpensionssystemet. Avkastningen för Sjunde AP-fondens förvalsalternativ (AP7 Såfa) uppgick till 2013, vilket var dubbelt så högt som den genomsnittliga avkastningen för privata fonder i premiepensionssystemet. Även sett över tidsperioden –2013 var avkastningen hög: jämfört för de privata fonderna. AP7 Såfas stora aktieexponering, förstärkt med en s.k. strategisk hävstång, ger bra utdelning i tider av kraftig uppgång på aktiemarknaderna. Hävstången verkar dock även vid nedgång på aktiemarknaden, vilket innebär att AP7 Såfa riskerar att gå sämre än index när aktiemarknaden utvecklas svagt. Mot bakgrund av att Sjunde AP-fonden är den enskilt största aktören i premiepensionssystemet finns det enligt regeringen skäl att ange andra externa referenspunkter, t.ex. utvecklingen inom ramen för inkomstpensionssystemet. Sedan starten har den genomsnittliga avkastningen i Sjunde AP-fondens förvalsalternativ väl överträffat utvecklingen i inkomstindex. Det innebär att pensionssparande i statens förvalsalternativ utvecklats bättre än den genomsnittliga inkomstutvecklingen i samhället. Sjunde AP-fondens produkter är i huvudsak passivt förvaltade, men av kapitalet uppges vara aktivt förvaltat. Den aktiva förvaltningen gav förlust 2013. För att öka transparensen i nyttan av den aktiva förvaltningen bör Sjunde AP-fonden enligt regeringen redovisa en utvärdering av den aktiva förvaltningen och dess tre delar (taktisk förvaltning, absolutavkastande alfaförvaltning och förvaltning av onoterade tillgångar). Hållbarhet, ägarstyrning och ersättningar Enligt regeringen visar årets granskning att AP-fonderna fortsatt att utveckla arbetet med att integrera hållbarhet i respektive fonds verksamhet. Fonderna kommer enligt regeringen väl ut i en internationell jämförelse med andra pensionsfonder som är valda för att de har kommit långt i arbetet med integration av hållbarhet. Regeringen anser att fonderna bör fortsätta att agera som föredömen när det gäller att arbeta med att integrera hållbarhet i förvaltningen. AP-fonderna bör också se över möjligheterna att utveckla verksamheten utifrån de rekommendationer som lämnas av och revisorerna. Det gäller följande områden: – investeringsfilosofi och strategi – verktyg och processer – resurser och organisation – uppföljning och extern rapportering. När det gäller riktlinjer för ägande och ägarrapportering anser regeringen att fonderna kan bli tydligare på att lyfta fram vilka huvudfrågor de driver, resultatet av arbetet och eventuella skillnader mellan fondernas inriktning och utfall. Dessutom finns det anledning för fonderna att samarbeta med att ta fram metoder för ägarstyrning. Regeringen menar också att det är viktigt att fonderna fortsätter att ha stort fokus på ersättningar eftersom det påverkar allmänhetens förtroende för AP-fonderna. Fonderna kan bli tydligare i redovisningen av hur de agerar när det gäller ersättningar till ledande befattningshavare i portföljbolagen, t.ex. varför de i vissa fall fullt ut följer regeringens riktlinjer men i andra fall väljer att avvika. Regeringen anser att det är viktigt att AP-fonderna har en god intern styrning och kontroll så att förtroendet för fonderna och pensionssystemet säkerställs. De granskningar som görs inom området av revisorerna och i förekommande fall av är därför av stor vikt. granskade Sjunde AP-fonden och riktade allvarlig kritik mot den interna styrningen och kontrollen i fonden. Det kan dock noteras att Sjunde AP-fonden förstärkt de aktuella funktionerna och att den interna styrningen och kontrollen är i nivå med privata fondbolags. Vad gäller den årliga revisionen ser regeringen allvarligt på de direktupphandlingar som gjorde och utgår från att fonden sett över rutinerna och säkerställt att reglerna för upphandling följs framöver. En genomgång av Första–Fjärde AP-fondernas halvårsrapporter visar att AP-fonderna redovisade ett relativt bra resultat . Sammanlagt uppgick resultatet till , vilket kan jämföras med ett resultat på . Fondernas kapital steg med jämfört med nivån . Tillsammans betalade fonderna ut till pensionssystemet. Första AP-fonden redovisade ett resultat på , motsvarande en avkastning efter kostnader på . Andra AP-fonden redovisade ett resultat på och en avkastning på . Tredje AP-fondens resultat uppgick till eller en avkastning på . redovisade en avkastning på eller ett resultat på . kom med sitt betänkande AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). Efter en remissrunda med många och motstridiga synpunkter meddelade Pensionsgruppen att den vill ändra hela strukturen för AP-fonderna, till stor del i enlighet med utredningsförslaget. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att buffertfondernas förvaltning gav ett resultat på , vilket kan jämföras med . Buffertkapitalet ökade med , från till 1 058 miljarder. Utskottet anser att fondernas starka resultat är glädjande. Utskottet håller med regeringen om att fonderna tydligare bör redovisa skälen till att de placerar mer i svenska tillgångar än i utländska tillgångar och hur det gagnar det svenska pensionssystemet. I skrivelsen granskas frågor om hållbarhet, ägarstyrningar och ersättningar. Granskningen visar att AP-fonderna fortfarande har mer generösa förmåner och villkor på vissa områden än andra myndigheter. Utskottet anser att det är viktigt för allmänhetens förtroende för AP-fondernas verksamhet att styrelserna i fonderna ser till att fonderna har samma eller liknande riktlinjer som andra jämförbara myndigheter och att riktlinjerna följs. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2013/14:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . En hög andel aktier i kombination med en stark utveckling på underliggande aktiemarknader bidrog till att buffertfonderna (Första–Fjärde AP-fonderna och ) redovisade ett resultat på , jämfört med . Resultatet innebar att fondernas samlade kapital ökade med , från till . Utskottet noterar att Första–Fjärde AP-fonderna överförde totalt till för utbetalning av samma års inkomstpensioner. Överföringen uppgick till per AP-fond. Underskotten i pensionssystemet beror på att den stora 40-talsgenerationen har börjat gå i pension. Fondernas starka resultat är enligt utskottet glädjande. , då de nya placeringsreglerna infördes och pensionskapitalet delades upp i fyra lika stora fonder, har förvaltningen gett ett resultat på , vilket motsvarar en tillväxt på . Det är högre än tillväxten i det s.k. inkomstindexet (3,) och betyder att fonderna sedan starten har gett ett positivt bidrag till finansieringen av pensionssystemet. Precis som regeringen konstaterar utskottet att AP-fonderna tenderar att vara överviktade i svenska tillgångar jämfört med placeringar i utländska tillgångar. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning om att fonderna tydligare bör redovisa grunderna för detta förhållande, de överväganden som görs i termer av förväntad avkastning och risk samt hur detta är till nytta för det svenska pensionssystemet. Enligt utskottet är det bra att regeringen valt att särskilt granska frågor om hållbarhet, ägarstyrning och ersättningar. AP-fonderna är statliga myndigheter. Det är viktigt för allmänhetens förtroende för fonderna och ytterst för hela pensionssystemet att ersättningsvillkor, personalförmåner, representation och tjänsteresor är rimliga och präglade av måttfullhet, tydlighet och transparens. Utskottet kan tyvärr även i årets betänkande konstatera att granskningen visar att AP-fonderna fortfarande har mer generösa förmåner och villkor på vissa områden än andra myndigheter. Utskottet anser därför återigen att det är viktigt att regeringen och inte minst AP-fondernas styrelser ser till att fonderna har samma eller liknande riktlinjer som andra jämförbara myndigheter, och att riktlinjerna följs. Utskottet noterar liksom att regeringen i skrivelsen anger att den kommer att fortsätta att följa upp frågan. Slutligen kan utskottet konstatera att fondernas starka resultat fortsatte . En genomgång av halvårsrapporterna visar att förvaltningen i Första–Fjärde AP-fonderna gav ett resultat på , vilket kan jämföras med resultatet på . Med det som anförts föreslår utskottet att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet läggs till handlingarna. AP-fondernas verksamhet – motiveringen (V) av (V). Utskottet har granskat regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet . Jag vill med anledning av detta anföra följande. anser att AP-fonderna måste följa mycket högt uppställda krav på etik och moral när de placerar pensionsmedel. Fondernas etik- och miljöhänsyn inskränker sig till att fonderna följer lagar och konventioner. Enligt vår mening är det inte tillräckligt. Vi vill att miljö- och etikhänsyn ska få väga lika tungt som hög avkastning vid investeringar. Vi anser därför att det är viktigt att ta fasta på de förslag som läggs fram i betänkandet från Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar (SOU 2008:17) och att kraven på AP-fonderna ökas i detta avseende. Vidare anser att AP-fonderna bör fortsätta att utveckla en värdegrund som överensstämmer med internationella åtaganden i stort och med intentionerna i internationella konventioner snarare än konventionernas bokstav. Värdegrunden och arbetssättet bör enligt min mening helt integreras i AP-fondernas verksamhet. Det bör också utredas om det är möjligt att tillsätta ett oberoende råd som ska granska om fondernas investeringar följer riktlinjerna för etik och miljö. AP-fondernas redovisningar bör också göras mer enhetliga så att det blir lättare att utvärdera fondernas verksamhet. Redovisningarna bör t.ex. ange de beräknade utsläppen av växthusgaser som investeringarna innebär. AP-fonderna bör inte heller få investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Jag anser att det bör tillsättas en utredning om AP-fondernas placeringsregler så att etiska, sociala, samhällsekonomiska, och miljömässiga faktorer får en större tyngd i placeringsverksamheten. Det kan t.ex. handla om investeringar i infrastruktur, miljöteknik, medicin, gruvnäring och bostäder. Vidare bör gränsvärdena höjas som anger AP-fondernas inflytande i de bolag de investerar i. Dessutom bör förbudet mot att investera i onoterade värdepapper om det inte sker via andelar i riskkapitalfonder avskaffas. Förbudet hindrar nämligen AP-fonderna att investera i många mindre onoterade bolag inom t.ex. miljöteknik och medicin. anser att fonderna bör förbjudas att nyinvestera i bolag som har fossil verksamhet som huvudsaklig verksamhet. Befintliga investeringar i fossil verksamhet bör enligt vår mening ha avvecklats . De rörliga ersättningssystemen i finanssektorn var en av orsakerna till finanskrisen. Lönerna för såväl de ledande tjänstemännen som tjänstemän på lägre nivåer var, och är fortfarande, till stora delar kopplade till finansinstitutens kreditvolymer och kortsiktiga resultatmål. Det uppmuntrar till en riskabel kreditgivning och placeringar i riskfyllda värdepapper. Enligt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor i AP-fonderna får fonderna inte betala ut rörlig ersättning till ledande befattningshavare. Däremot är det tillåtet att betala ut rörlig ersättning till övriga anställda. betalade eller reserverade tre av AP-fonderna sammanlagt i rörlig ersättning till de anställda. De andra tre AP-fonderna – Första, Sjätte och Sjunde AP-fonderna – har redan förbjudit rörlig ersättning. Enligt uppfattning riskerar system med rörliga ersättningar att leda till spekulationer och ökade risker i fondförvaltningen. Av denna anledning anser att alla AP-fonderna bör följa Första, Sjätte och Sjunde AP-fondernas exempel och inte tillåta rörliga ersättningar. Med det som sagts ovan föreslår även jag att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag 2013/14:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet .