bet · H201UU2 · 2014-12-17 00:00:00 — Utskottet anser liksom regeringen att den nya dagordningen bör innebära att de tre dimensionerna av hållbar utveckling integreras och utrycks i en uppsättning universella mål som är giltiga för alla, såväl på nationell nivå som på regional och global nivå. Regeringens prioriteringar för förhandlingarna är enligt budgetpropositionen bl.a. jämställdhet, miljö- och klimathänsyn och hållbar användning av naturresurser och livsmedelsförsörjning. Utskottet vill understryka vikten av att inom ramen för dessa prioriteringar fortsätter att driva frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inte minst inom EU-samarbetet. Utskottet vill också betona betydelsen av demokrati och mänskliga rättigheter som en grundläggande förutsättning för utveckling. noterar utskottet att en stor del av framgången med millennieutvecklingsmålen är att de är överblickbara, konkreta och att måluppfyllelsen kontinuerligt kunnat följas upp. Tack vare detta har insatserna kunnat riktas dit de gör mest nytta. Millenniemålens tydlighet, både vad gäller mål och resultat, har också ökat intresset för internationella utvecklingsfrågor. Utskottet anser därmed att det finns goda skäl att verka för att post-2015 agendan, i likhet med millenniemålen, blir så kortfattad, konkret och resultatorienterad som möjligt. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att tillstyrka de ytterligare prioriteringar som föreslås i en motion. Utskottet anser liksom regeringen att frågan om medel för genomförande av post-2015 agendan måste hanteras parallellt med förhandlingarna i övrigt. Det är av yttersta vikt för trovärdigheten i agendan att tillräckligt kapital kan genereras för att finansiera global utveckling. Enskilda stater har det främsta ansvaret gentemot sina medborgare för att genomföra agendan. Inhemska resurser bör vara den främsta finansieringskällan, vilket bör säkerställas genom en hållbar tillväxt och breddad skattebas, minskad informell ekonomi och demokratiska, välfungerande och transparenta institutioner som grund. Det behövs också globala krafttag mot illegala flöden av kapital. Internationellt offentligt utvecklingsbistånd () är ett viktigt, men begränsat, verktyg för att bidra till utveckling och bättre liv för människor världen över. I kommissionens meddelande KOM(2013) 531 Finansieringen av fattigdomsutrotningen och hållbar utveckling poängteras att största delen av finansiering av utveckling i låg- och medelinkomstländer kommer från inhemska offentliga resurser och privat finansiering. Av den sammanlagda finansiering som finns tillgänglig för utveckling utgör i de minst utvecklade länderna och enbart i medelinkomstländer. Goda och effektiva samhällsinstitutioner är en av de allra viktigaste förutsättningarna för utveckling, vilket biståndet kan bidra till uppbyggnaden av. Utskottet har under en följd av år i sina budgetbetänkanden poängterat vikten av att främja internationella biståndsströmmar och betonat att EU och dess medlemsstater måste förverkliga de åtaganden om utvecklingsfinansiering som gjorts vid ett flertal tillfällen. Utskottet står fast vid detta. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2014/15:81 yrkande 4, 2014/15:1879 yrkande 2, 2014/15:2993 yrkande 29 och motion 2014/15:3011 yrkandena 7, 8 och 11. Utöver de yrkanden som har behandlats tidigare i detta betänkande finns motionsvis framförda förslag som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagits av med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och promemorian Förenklad motionsbehandling under återstoden av mandatperioden som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som anges nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de enskilda motionerna 2014/15:999 (C), 2014/15:1299 (SD), 2014/15:1401 (KD) yrkande 1, 2014/15:1560 (KD) yrkande 2, 2014/15:1949 (M), 2014/15:2079 (SD) yrkandena 1–3, 2014/15:2120 (SD), 2014/15:2201 (S) yrkande 7, 2014/15:2314 (KD) yrkandena 1–3, 2014/15:2392 (KD), 2014/15:2434 (KD), 2014/15:2443 (KD) yrkandena 1–8, 2014/15:2636 (M), 2014/15:2772 yrkandena 1 och 2 och 2014/15:2826 (S). Regeringens resultatredovisning, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1130 av och (SD) yrkandena 1–3 och 2014/15:3011 av m.fl. (SD) yrkande 19. Traditionellt sett har bistånd på förhand finansierat en viss verksamhet som förväntats leda till vissa resultat, vilket är fallet i en stor del av det svenska biståndet. Föregående regering talade om att introducera ett resultatbaserat bistånd som skapar ett tydligare kontrakt mellan givaren och samarbetspartnern. Resultatbaserade biståndsformer kännetecknas av att biståndet betalas ut i efterhand på basis av uppnådda resultat. Detta borde vara en självklarhet i all styrning av det svenska långsiktiga biståndet, att det krävs resultat för möjligheten till fortsatta utbetalningar oavsett om det gäller samarbete med svenska, utländska, lokala eller multilaterala organisationer och myndigheter. kan vi tyvärr se exempel på bistånd som fortsätter att betalas ut trots att uppenbara brister finns. Detta är enligt vår uppfattning inte acceptabelt. inrättade regeringen en ny, fristående kommitté med syftet att analysera, utvärdera och sammanställa forskning om det svenska internationella biståndets effektivitet och resultat. Gruppen gavs namnet Expertgruppen för biståndsanalys (). Expertgruppen har gett ut en rapport om randomiserade kontrollstudier (RKS) och en redogörelse för hur svenskt bistånd utvärderats rent metodologiskt. Syftet med den beställda rapporten var att bidra med kunskap till debatten om utvärdering och effektivitet av svenskt bistånd. Rapporten visar att svenska biståndsprojekt aldrig har utvärderats med hjälp av RKS som metod för att säkert fastställa kopplingen mellan projektets mål och resultat. Ännu mer förvånande var att utredaren inte fann några tecken på att svenska biståndsprojekt över huvud taget utvärderats med hjälp av kvantitativa data. Bristen på utvärdering av internationella bistånd innebär att vi varken vet säkert om pengarna gör någon nytta eller om projekten är kostnadseffektiva jämfört med alternativa biståndssatsningar. I förlängningen kan detta innebära slöseri med svenska skattebetalares pengar, vilket varken gynnar oss eller de människor som det internationella biståndet syftar till att hjälpa. Regeringen bör därför utreda och upprätta en vitbok om hur stor del av svenskt bistånd som genom historien utställts till mottagarländer utan att utvärderat vetenskapligt om medlen alls kommit till någon nytta. Det har det svenska folket rätt att veta. För det andra bör regeringen börja utföra stickprovskontroller av svenska biståndsprojekt med hjälp vetenskapligt solida och kvantitativa effektutvärderingar. Med begreppet vetenskapligt solida åsyftas utvärderingar genomförda som randomiserade kontrollstudier, eller åtminstone med en metod som tillämpar statistisk analys av kvantitativa mått. Slutligen vill vi att regeringen verkar för att avveckla alla former av långsiktiga biståndsprojekt som inte kan uppvisa önskad effekt. Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om biståndsramen i reservationen. 2014/15:2975 av m.fl. (SD) i denna del och 2014/15:3011 av m.fl. (SD) yrkande 4 och avslår proposition 2014/15:1 utgiftsområde 7 punkt 1 och motion 2014/15:1905 av m.fl. (KD) yrkande 1. b) Anslag och anslagsvillkor inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisar, men de anslagsvillkor som reservanterna gett, anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt reservanternas förslag i bilaga 4 i betänkandet. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 7 punkt 7 och motionerna 2014/15:2866 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2014/15:2936 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2014/15:2968 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5, 2014/15:2975 av m.fl. (SD) i denna del och 2014/15:3011 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 7 punkt 5 och avslår motion 2014/15:2995 av m.fl. (M, C, FP, KD). c) Bemyndigande om garantier för biståndsverksamhet tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. d) Bemyndigande om deltagande i stiftelse tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. e) Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. f) Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Vi ser till skillnad från regeringen inte något egenvärde i att bedriva en överdriven utbudspolitik när det gäller lågutbildad eller okvalificerad arbetskraft. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om en god ekonomisk hushållning. vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån sina grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Vi vill se ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat med de mest utsatta människorna i fokus. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska nå kvantitativa målsättningar. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd, en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet och 2015 ha en biståndsram på av BNI, vilket är i linje med . Genom att vi lägger mindre pengar på avräkningar för flyktingmottagning i och genom att vi prioriterar bistånd till de mest utsatta och fattiga kan vi trots den minskade ramen göra ökningar till flera viktiga områden såsom flyktinghjälp, humanitärt bistånd, vatten, sanitet och jordbruk. Utöver biståndsramen vill vi den kommande mandatperioden öronmärka ytterligare resurser till internationell flyktinghjälp samt insatser för att bekämpa sjukdomen Ebola och andra viktiga insatser i det drabbade . På grund av att regeringen inte redovisar någon indikativ fördelning per anslagspost inom anslaget 1:1 kan vi endast redogöra för våra prioriteringar och vissa jämförelser med föregående regerings budget, men någon jämförelse post för post inom 1:1 är inte möjlig. Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser är något som kan skapa en stor förödelse för ett land . Det är för oss en självklarhet att generöst och efter bästa förmåga ska bidra vid sådana katastrofer. De humanitära behoven är något som ökat på grund av flera humanitära katastrofer. Regeringen beskriver i biståndspropositionen själva hur ca 3 miljoner människor flytt till närliggande länder och runt 1,2 miljoner människor har tvingats lämna sina hem i . Sydsudan och är andra exempel på länder där många människor tvingats till flykt. Ofta flyr människor inom det egna landet eller till direkt närliggande länder. ser det som viktigt att bidra med insatser för att bistå dessa utsatta människor. Med vetskapen om att det för varje satsad krona går att hjälpa betydligt fler människor i krisområdenas närhet än vad som är möjligt i anser att det varken är en klok, rättvis eller human flyktingpolitik som bedrivs där de stora ekonomiska resurserna läggs på flyktingmottagning i . Nuvarande regering vill göra avräkningar på för flyktingmottagning i som vi inte kan se några tydliga besked om vad regeringen avser att bidra med till internationell flyktinghjälp, bl. a. via UNHCR. Genom en ansvarsfull flyktingpolitik räknar vi med att successivt kunna minska kostnaderna. Därmed kan vi göra mindre avräkningar för flyktingkostnader i än regeringen. Dessa medel kan vi i stället satsa på ökat stöd till flyktingar i krisområdenas närhet. Vi betraktar det också som en principiellt dålig utgångspunkt att betrakta kostnader för flyktingmottagande i som en del av biståndsramen. räknar vi därför med att renodla biståndsramen och inte göra några avräkningar för flyktingmottagning i . Inom biståndsramen vill kraftigt öka biståndet med öronmärkta för UNHCR men också för flyktinghjälp genom för att stödja utvecklingsländer med stor flyktingmottagning. Alla flyktingar i krisens närområde bor inte i flyktingläger, utan många bor inne i samhällen i exempelvis och . har inrättat en i för att stödja jordanska kommuner och värdsamhällen i hanteringen av den ökade belastningen på samhällstjänster till följd av inflödet av flyktingar från (and ). Det handlar om stöd till förbättringar i service för värdsamhällen (vatten och sanitet, försörjningsmöjligheter, rekreationsområden, sophantering etc.) samt att stärka kapaciteten hos lokala myndigheter. , , , och and (till vilken Sida bidragit) har bidragit till fonden. I har det upprättats en , ”()”, som ska hantera effekterna av krisen på , bl.a. genom stöd till kommuner. Syftet är att för värdsamhällena finansiera ökade försörjningsmöjligheter, tillgång till offentliga tjänster och främja social sammanhållning. Medlen i fonden ska användas inom hälsa, utbildning, vatten och sanitet, för att förbättra arbets- och försörjningsmöjligheter etc. omfattar LSCTF , med bidrag från , , , , och and (till vilken Sida bidragit). har också bidragit med generella stöd till och dess större fonder. Vi välkomnar att regeringen bidragit till länderna runt men anser inte att beloppet är tillräckligt. Utöver biståndsramen vill vi dessutom satsa ytterligare resurser på internationell flyktinghjälp, också där delvis genom fonder. Med från vårt anslag till flyktinghjälp inom ramen och från vårt anslag till flyktinghjälp utöver ramen kan vi 2015 totalt avsätta av vårt stöd till internationell flyktinghjälp genom denna typ av fonder för att stärka utvecklingsländer med högt flyktingmottagande såsom och och på det sättet hjälpa fler utsatta flyktingar. Andra viktiga organisationer för flyktinghjälp är , som gör ett betydelsefullt arbete för utsatta barn, och Världslivsmedelsprogrammet som bidrar till att flyktingar kan få tillgång till livsmedel. Sammanlagt lägger vi på internationell flyktinghjälp . /Ebola och övrigt humanitärt bistånd Ebolautbrottet i utgör en av de värsta epidemierna där många människor drabbats, och det ställer länder inför en lång rad utmaningar. Mot bakgrund av detta vill satsa på ett särskilt bidrag till , och vi vill dessutom öka det övriga humanitära bidraget genom Sida med ca i jämförelse med förra årets budgetanslag, där vi anser att stöd till och bidrag för att bekämpa ebola bör prioriteras. Sammantaget investerar vi alltså mer än vad som anslagits för viktiga humanitära insatser. Sida hanterar en stor del av regeringens biståndsanslag ,och det vilar ett stort ansvar på Sida att svenska biståndsmedel används på ett effektivt och resultatinriktat sätt. I takt med att biståndsramen justeras räknar vi med att kunna bidra till att sänka Sidas förvaltningskostnader. /Dacs regelverk, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 15 samt 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkande 12. Dac () är för biståndsfrågor och utformar reglerna för vad som får räknas som bistånd. Dac har 29 medlemmar, däribland . Reglerna är dock ett golv, inte ett tak. Enligt Dac-reglerna är det tyvärr tillåtet att använda biståndspengar för att bl.a. finansiera skuldavskrivningar, flyktingmottagande och utländska studenter vid högskolor i givarlandet. Medlemmarna i förbinder sig alltså att inte vara sämre än Dac kräver, men det är tillåtet att vara bättre. Till exempel avsatte av BNI till bistånd 2013 utan att genomföra i stort sett några avräkningar. ökade sitt bistånd till , och de har också gjort ett aktivt val att nästan inte göra några avräkningar (0,). ser vi hur en rad länder missbrukar möjligheten till avräkningar och låter mycket stora delar av biståndsbudgeten finansiera verksamhet som inte är att betrakta som utvecklingssamarbete. Länder som och avräknade runt hälften (44,resp. ) av sina biståndsbudgetar , enligt Concord. bör verka för förändringar av Dacs regelverk så att kostnader för flyktingmottagande, skuldavskrivningar och utländska studenter inte ska kunna räknas som bistånd. Utvecklingspolitikens inriktning, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:3011 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 9, 11–13, 17 och 18 samt 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkandena 5, 7 och 8, 2014/15:1880 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2014/15:2321 av (C) yrkandena 7 och 9 samt 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkandena 26–28. vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån sina grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Flertalet fattiga människor lever på landsbygden, och i en studie från visade det sig att majoriteten av dessa gav högsta prioritet åt problem som har med säker tillgång till livsmedel och inkomster att göra. I två studier framkom att otillräcklig tillgång till eller dåligt dricksvatten var det främsta problemet. Med de fattigas behov som utgångspunkt ter det sig därför naturligt att vi i högre grad än vill prioritera satsningar som bidrar till att människor kan få tillgång till grundläggande behov såsom rent vatten och grundläggande sanitet, livsmedel, skapa sig förutsättningar för inkomster och därmed kunna påverka sin egen vardag och omgivning. Detta kan rädda liv och motverka ohälsa, hunger, extrem fattigdom och svältkatastrofer och gynna en positiv utveckling. Tillgången till rent vatten och grundläggande sanitet är en avgörande faktor för hälsa och utveckling i utvecklingsländer. Bristen på vatten och grundläggande sanitet är något som drabbar kvinnor och barn extra hårt och hindrar deras möjligheter till utveckling. I bl.a. östra spenderar de en stor del av dagen med att vandra långa sträckor för att hämta vatten som i de flesta fall är förorenat. Enligt uppgift från organisationen saknar fortfarande 748 miljoner människor tillgång till rent vatten och 2,5 miljarder människor saknar en toalett. Bristen på säker sanitet bidrar till förorenat vatten som är ett allvarligt miljö- och hälsoproblem. dör ca 4 000 barn i diarré som orsakas av smutsigt vatten och bristande sanitet. Upprepade diarréer är den näst vanligaste dödsorsaken bland små barn i fattiga länder. Förorenat vatten och brist på tillgång till sanitet utgör också en hälsorisk för gravida och vid förlossning. Rent vatten och grundläggande sanitet kan därmed förebygga mödradödligheten. Sammanfattningsvis är tillgång till rent vatten, säker sanitet och hygien grundläggande mänskliga rättigheter som kan vara avgörande för människors överlevnad, hälsa, jämställdhet, utbildning, välfärd och ekonomiska produktivitet. Jordbruksutveckling, skogsbruk och hållbar miljö En stor majoritet av de fattigaste människorna lever på landsbygden och är beroende av jordbruket för sin överlevnad. studie Voices of the Poor (2008) visade att tillgång till livsmedel var ett av de områden som fattiga människor prioriterade högst. En annan rapport från framhåller att satsningar på jordbruksutveckling är ett av de mest grundläggande och viktiga verktygen i att kunna bekämpa fattigdom och gynna utvecklingen i utvecklingsländer (2008). Jordbruket är både en källa till familjens livsmedel samt en möjlighet att generera inkomster. Att ge människor i fattigdom förutsättningar att säkra tillgången till livsmedel och förbättra sin ekonomiska ställning kan också vara avgörande för att de ska kunna stärka sin ställning, göra sin röst hörd och få inflytande i sin närmiljö. Om det ska finnas en möjlighet att bekämpa extrem fattigdom och hunger samt förebygga svältkatastrofer är satsningar på jordbruksutveckling avgörande. Ett viktigt område är också ett hållbart nyttjande av framför allt tropiska skogar. Trots all uppmärksamhet ökar avskogningen i tropikerna. Tropikskogens naturresurser är viktiga i många avseenden. Den tropiska skogen rymmer mellan av alla jordens växt- och djurarter. Det är även en ekonomisk resurs i form av timmer, och har en funktion som genbank för livsmedel, mediciner, råvaror för industrin m.m. Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) är av världens befolkning beroende av skogsresurser för sitt levebröd. Majoriteten av dessa lever i utvecklingsländer. Tropikskogen har även en viktig klimatfunktion. När omfattande skogsarealer huggs ned förändras det lokala och regionala klimatet, bl.a. i form av minskad nederbörd. Avskogningen medför också omfattande utsläpp av koldioxid. Därför är det viktigt att verka för att vissa delar ska kunna skyddas helt medan andra ska kunna nyttjas på ett sätt som är ekonomiskt, ekologiskt och miljömässigt hållbart på . Vi vill därför investera kraftigt i biståndet på satsningar för jordbruksutveckling och hållbart skogsbruk. Förebyggande arbete för att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar är av stor vikt. behövs sådana insatser i eboladrabbade områden. Spridningen av hiv/aids är också ett angeläget problem som bör bemötas med flera olika metoder. Barnens hälsa behöver prioriteras, och viktiga insatser för detta är vaccinationer för att förebygga allvarliga sjukdomar.