bet · H101TU20 · 2014-06-16 00:00:00 — Motionären pekar på att ur miljö- och effektivitetssynpunkt är elektricitet att föredra fram- för dieseldrivna tåg och konstaterar i sammanhanget att av det svenska järnvägsnätet fortfarande inte är elektrifierat. m.fl. (S) pekar i motion 2013/14:T325 på behovet av järn- vägssatsningar i infrastrukturplaneringen. Motionärerna vill lyfta fram det ka- pillära järnvägsnätets betydelse inom transportsektorn för att främja miljövän- ligare gods- och persontransporter. Motionärerna vill i detta syfte se en sam- manhållen organisation med ett regionalt och lokalt inflytande för det kapillära bannätet, vilket skulle vitalisera utvecklingen av denna del av järnvägsinfra- strukturen. Även m.fl. (MP) uppehåller sig i motion 2013/14:T349 vid järnvägen och de lågtrafikerade sträckornas betydelse (yrkande 1). Enligt motionärerna är det angeläget att regeringen avsätter medel i den nationella planen för underhåll och upprustning av de spår som be- tecknar som lågtrafikerade. Om nödvändiga investeringar görs i infrastruk- turen, kan detta gynna landsbygdens utveckling genom att den får bättre till- gång till miljövänliga gods- och persontransporter. Dessutom kan även en ökande järnvägsturism bidra positivt. I yrkande 2 framför motionärerna att det bör införas ett förbud mot att riva upp räls och att staten bör behålla ägandet av de statliga banorna. Motionärerna lyfter fram att det finns alltför många exempel på räls som har rivits upp istället för att hållas i sådant skick att den kan användas när behovet uppstår. Planeringsramen för transportsystemet 2014–2025 Utskottet vill inledningsvis påminna om att beslu- tade om en ambitiös och framåtsyftande ekonomisk ram för åtgärder i plane- ringssystemet på för åren 2014–2025. Detta innebär en kraftig ambitionshöjning jämfört med tidigare regeringar och motsvarar en ök- ning med i jämförbara priser från föregående planperiod. Am- bitionshöjningen skapar utrymme för en rad angelägna satsningar i trafikinfra- strukturen. Utskottet konstaterar också med tillfredsställelse att det av rege- ringens skrivelse om åtgärdsplaneringen framgår att det därtill tillkommer yt- terligare genom intäkter från trängselskatter, avgifter och bidrag. Planeringsram för transportsystemet 2014–2025 (miljarder kronor) Statlig ram för utveckling av transportsystemet – på nationell nivå – på regional nivå Medfinansiering från kommuner, regioner eller företag Av redogörelsen ovan framgår att infrastrukturåtgärder på sammantaget kommer att kunna vidtas för att för- stärka transportsystemet i hela landet. Utskottet välkomnar denna angelägna och historiska kraftsamling på trafikens infrastruktur. Utskottet noterar att det i följdmotionerna till regeringens skrivelse om åt- gärdsplaneringen framförs att den statliga ekonomiska ramen är otillräcklig, och disparata önskemål framförs om att tillföra ramen ytterligare medel. Soci- aldemokraterna vill tillföra , varav till drift och underhåll av järnvägar och till drift och underhåll av vägar, och finansiera detta med en avståndsbaserad väg- slitageavgift för tunga lastbilar. anser att planeringsramen bör till- föras , varav till banunderhåll och till järnvägsinvesteringar. har å sin sida fö- respråkat att den statliga ekonomiska ramen tillförs ytterligare , varav 71 miljarder ska avsättas för utveckling av transportsystemet. Utskottet vill med anledning av detta, och med hänsyn till den bristande över- enskommelsen mellan planeringsnivåer och anslagstilldelning under föregå- ende regeringar, understryka betydelsen av en realistisk planeringsram. Vidare vill utskottet påminna om att de samlade medel till drift och underhåll av och reinvesteringar i vägar och järnvägar som redan beslutat om för planperioden i huvudsak, tillsammans med banavgifter och in- terna effektiviseringsarbete, motsvarar vad själv har angett be- hövs för att återställa transportsystemet till den funktionella nivå som det har byggts för. Med anledning av de uppgifter som har cirkulerat i medi- erna om att har räknat fel och att det därför saknas medel i den nationella planen vill utskottet peka på att verkets generaldirektör tydligt har klargjort att inga medel saknas i den nationella planen, baserat på de priorite- ringar som gjorts i denna. Utskottet vill även påminna om att åtgärder inom framför allt järnvägssystemet kräver god tid i planeringsarbetet och att det måste finnas ledig tid mellan tågen som passerar på spåret för att man ska kunna komma ut och göra olika typer av underhållsarbeten, vilket är långt ifrån oproblematiskt med tanke på dagens höga kapacitetsutnyttjande. Utskottet ställer sig med anledning av det som anförts ovan negativt till oppositionspar- tiernas förslag om alternativa ramar. Underhåll av den statliga järnvägsinfrastrukturen Underhållet av den statliga järnvägen har länge varit eftersatt. Utskottet väl- komnar därför att regeringen i det närmaste har för- dubblat anslaget till drift och underhåll av järnvägen. har i betän- kande 2012/13:TU2 godkänt regeringens förslag till ekonomiska ramar för drift och underhåll av och reinvesteringar i statliga järnvägar om –2025. Utskottet är medvetet om att åtgärder för att höja järnvägssystemets kvalitet måste präglas av långsiktighet och ut- hållighet och välkomnar därför regeringens långsiktiga satsning på drift och underhåll av järnvägen. Utöver den långsiktiga ambitionshöjningen för järnvägsunderhållet vill ut- skottet även uppmärksamma att regeringen också har tillskjutit tillfälliga me- del till underhåll av järnvägen. gjordes således sär- skilda satsningar på drift och underhåll. Vidare beslutade regeringen att får använda medel som från början var avsatta till räntor och amorteringar till just drift och underhåll. I skrivelse 2013/14:233 anger regeringen vidare att utöver de ekonomiska ramarna om tillkommer intäkter från banavgifter. Utskottet vill även lyfta fram att effektiviseringar inom beräknas frigöra ca –2025. Ett utrymme för ytterligare åtgärder mot- svarande detta belopp tillkommer därmed. Utskottet välkomnar detta. Utskottet är även positivt till den genomlysning av drifts- och underhållsverksamhet av vägar och järnvägar som påbörjades . med utvecklingsarbetet har varit att skapa förutsättningar för regeringen och att bedriva en effektivare resursstyrning av drift och underhåll för väg och järnväg samt att effektivisera och förtydliga regeringens styrning av drifts- och underhållsverksamhet. rat i att har arbetat med att införa och utveckla ett styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg. Regeringen anger även i skrivelsen att arbetet med att följa upp genomförda drifts-, underhålls- och reinvesteringsåt- gärder ska ges hög prioritet. Regeringen framhåller att den kommer att se till att årliga uppföljningar sker och att periodiska utvärderingar av åtgärder och Utskottet ser positivt på de nya möjligheterna att följa ut- vecklingen av förbättringsarbetet med järnvägens utmaningar. Med anledning av den medierapportering som har ägt rum när det gäller finansieringen av regeringens antagna beslut om fastställelse av en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 vill utskottet uppmärksamma att det har bjudit in Trafik- verkets generaldirektör och infrastrukturminister till möten den 3 respektive för att besvara utskot- tets frågor i ärendet. Då betonades tydligt att det inte brister i finansieringen av den nationella planen. Ministern framhöll tvärtom att det i den nationella planen finns extra i förhållande till Vidare framhöll ministern att det grundläggande arbete som gjorde i samband med att kapacitetsutredningen togs fram, med att inventera och undersöka järnvägens underhållsbehov, Infrastrukturministern redogjorde även för det omfattande ar- bete som har bedrivits för att effektivisera infrastrukturplaneringen och för att säkerställa att resurser satsas på rätt objekt ur ett samhällsekono- Ministern lyfte bl.a. fram att beslutade om ett nytt planeringssystem 2012 och att ett nytt styrramverk för drifts- och underhålls- verksamheten håller på att implementeras. Utskottet informerades också om det arbete som utförs när det gäller bättre rutiner och kontinuerlig dialog mel- lan och regeringen. Utskottet fick ta del av att regeringen har ge- nomfört flera insatser för att utveckla arbete både via uppdrag och instruktionsändringar, t.ex. när det gäller verkets arbete med att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet, inklusive efterkalkylering och successiv kalkylering. Utskottet är positivt till de tagna initiativen och bedömer att de är väl ägnade att bidra till en kontinuerligt förbättrad styrning och kontroll av drifts- och un- När det gäller lågtrafikerade banor vill utskottet särskilt framföra att Tra- fikverket har ett tydligt uppdrag att utnyttja de resurser som regeringen och beslutar om på ett så samhällsekonomiskt effektivt sätt som möjligt. mål är att tillhandahålla ett så effektivt transportsystem som möjligt med de medel som finns tillgängliga. Mot den bakgrunden har Trafik- verket gjort en översyn av de lågtrafikerade banorna i järnvägsnätet inom ra- men för åtgärdsplaneringen. Av uppgifter från framkommer att översynen har haft ett trafikslagsövergripande perspektiv med samhällsekono- misk bedömning som utvärderingskriterium. I den samhällsekonomiska be- dömningen analyseras flera olika faktorer: restid, miljö, säkerhet och transpor- tekonomiska effekter. Dessa jämförs sedan med operativa kostnader samt drifts- och underhållskostnader för infrastrukturen. Banor som har relativt mycket trafik eller som är viktiga för redundansen i systemet har av Trafikver- ket bedömts vara samhällsekonomiskt motiverade att behålla den statligt för- valtade infrastrukturen. Övriga banor har analyserats utifrån om det är sam- hällsekonomiskt motiverat att behålla trafiken på järnväg eller om den bör flyttas över på väg. Ett delresultat av översynen är beslutet om att upphöra med underhåll på vissa bansträckningar fr.o.m. . I regeringens antagna nationella plan för transportsystemet anges att det lågtrafikerade järnvägsnätet, inklusive , till vissa delar kan ha en funktion för näringslivet och den regionala transportförsörjningen. För att bibehålla en effektiv trafikförsörjning har en viktig uppgift att, i dialog med regioner och operatörer, identifiera lämpliga underhållsåtgärder utifrån en samlad samhällsekonomisk bedömning som innefattar samtliga tra- fikslag. Regeringen har sammanfattningsvis enligt utskottets mening väl uppmärk- sammat behovet av kraftfulla satsningar på underhåll av . För att öka robustheten och förtroendet för järnvägen genomför alliansregeringen den största satsningen någonsin på järnvägsunderhåll. Som statsrådet framhöll i interpellationsdebatten (2013/14:34) vill utskottet betona att med en total budgetram på 86 miljarder och därtill ca i intäkter från banavgifter innebär regeringens satsning på järnvägsunderhåll en fördubbling jämfört med den tidigare socialdemokratiska regeringens satsning. Utskottet vill även fram- hålla att regeringen på ett ansvarsfullt sätt har vidtagit åtgärder för att säker- ställa att satsade resurser används där behovet är som störst genom bl.a. ut- vecklingen av ett styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg. Vad gäller frågan om banavgifter vill utskottet hänvisa till att det har behandlat denna fråga närmare i samband med beredningen av betänkande 2013/14:TU19 Järnvägspolitiska frågor. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ från sida med anledning av motions- förslagen. Motionerna 2013/14:T8 (V) yrkande 4, 2013/14:T9 (S) yrkande 6, 2013/14:T10 (MP) yrkande 6, motion 2013/14:T15 (MP) yrkande 3 i denna del, 2013/14:T16 (S) yrkande 5, 2013/14:T292 (KD) yrkandena 1 i denna del och 2, 2013/14:T325 (S), 2013/14:T349 (MP) yrkandena 1 och 2 och 2013/14:T521 (MP) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottet har med tillfredsställelse konstaterat att förslagen i infrastrukturpro- positionen (prop. 2012/13:25) visar att det finns en hög ambitionsnivå för sats- ningar på transportinfrastrukturen i och med den nya planeringsram som anta- gits av för planeringsperioden –2025. Det är fråga om en am- bitionshöjning med i förhållande till tidigare riksdagsbe- slut. avsätts för drift och underhåll av statliga vägar samt statlig medfinansiering till enskilda vägar. Ramen för bärighetshöjande åtgär- der på vägnätet uppgår till –2025. Enligt regeringens åtgärdsplanering prioriteras åtgärder utifrån behoven för transporter längs vissa vägar som är viktiga för näringslivet. Det ska innefatta åtgärder på broar och vägar, beläggning av grusvägar och tjälsäkring. Av skri- velsen framgår att detta ger en flexibilitet som krävs för att kunna hantera ett ökande antal specialdispenser samt riskreducering på vägnätet med hänsyn till klimatförändringar och sårbarhet. Utskottet är positivt till att de ökade insat- serna främst ska inriktas mot de mest trafikerade vägarna samt övriga vägar av stor betydelse för näringslivet för att därigenom skapa ett mer robust och användbart vägsystem som kan bidra till att skapa tillväxt och arbete i hela landet. När det gäller enskilda vägar har utskottet tidigare, senast i betänkande 2013/14:TU13, framhållit att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet eftersom det har stor betydelse för sysselsättning och tillväxt. Utskottet är alltjämt av denna uppfattning. Ut- skottet noterar med tillfredsställelse att i regeringens antagna beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 framhålls att regeringen bibehåller den drifts- och underhållsnivå som blev resultatet av den föregående planperi- odens höjda ambition vad gäller det lågtrafikerade vägnätet, i och med att re- geringen beslutade om en nära 40-procentig ökning av anslagsmedlen för stat- lig medfinansiering till drift och underhåll av enskilda vägar. – 2025 ska anslagsmedlen således uppgå till . Utskottet noterar med tillfredsställelse att statens medelstilldelning till drift, underhåll och reinvesteringar på vägnätet fortfarande ligger på historiskt höga nivåer och finner därmed inte skäl att ta något initiativ med anledning av mot- ionsförslagen. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2013/14:N426 (S) yrkande 7, 2013/14:T15 (MP) yrkande 3 i denna del, 2013/14:T16 (S) yrkande 7, 2013/14:T534 (C) och 2013/14:T292 (KD) yr- kande 1 i denna del. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget med ett väl fungerande trafiksy- stem i , i synnerhet som regionen beräknas växa från da- gens 2 miljoner invånare till 2,4 miljoner år 2030. Utvecklingen ställer sålunda höga krav på att regionens infrastruktur vidareutvecklas. som är ett resultat av brister i infrastrukturen hämmar såväl region- ens som landets tillväxt. I den norra delen av länet finns många jobb, och ar- betspendlingen mellan den södra och den norra delen av länet ökar. Utskottet anser att förbifarten är nödvändig för att sammanlänka regionens norra och södra delar och att den kommer att bli en kapacitetsstark väg som bidrar till ett långsiktigt hållbart och robust vägtransportsystem för såväl genomfartstrafik som regionaltrafik. Utskottet har också understrukit att Förbifart inte bara är en angelägenhet för regionen utan – genom och Mä- larregionens centrala placering i det nationella transportnätet – även har bety- delse för ekonomiska tillväxt. Enligt utskottet äger ovan nämnda syn- punkter alltjämt giltighet. Inom infrastrukturen görs stora satsningar för spårburen kollektivtra- fik i , t.ex. , och . Ut- skottet anser likväl att åtgärder måste vidtas även för vägtrafikens del. De kö- bildningar som vi har på vägarna bidrar inte till en bättre miljö utan sna- rare tvärtom. Utskottet vill också understryka att vägarna är av stor betydelse inte minst för att kollektivtrafiken ska kunna utvecklas. Det bör även nämnas att när Förbifart är utbyggd kommer trafiksituationen såväl i in- nerstaden som på , hårdast belastade vägsträcka, att av- lastas, vilket kommer att minska utsläppen från stillastående fordon. Utskottet påminner om att redan har tagit ställning till förmån för förbifarten. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla de miljövillkor som rege- ringen har satt upp för för att byggstarta Förbifart , och med hänsyn till projektets omfattning är sådana villkor särskilt viktiga. Av promemoria framgår att värdefulla natur- och kulturmiljöer samt friluftsområden ska skyddas och bevaras. Även andra åtgärder förutses för att t.ex. skydda grund- och ytvatten samt minimera trafikbuller och luftföroreningar i samband med byggnation och drift av an- läggningen. Utskottet anser därför att nödvändig miljöhänsyn har tagits i pla- neringen för att minimera de effekter på miljön och landskapet som Förbifart medför. Utskottet betraktar vidare den s.k. Österleden som en viktig beståndsdel i de åtgärder som kan behövas för att tillförsäkra en fun- gerande infrastruktur som kan möta framtidens transportbehov och avlasta da- gens underdimensionerade vägnät. Precis som Förbifart kommer Österleden att kunna underlätta både arbetspendling och näringslivets gods- transporter. I anslutning till detta har regeringen också anfört att en samordnad projektering av en förlängning av tunnelbanans blå linje mot och en vägförbindelse under kan ge stora samordningsvinster och bör prövas, en bedömning som utskottet delar. Enligt regeringen ska en eventuell östlig förbindelse förbi inte göra intrång i , en utfäs- telse som utskottet finner betryggande. Med hänsyn till vad som anförts ovan avstyrks motion 2013/14:T15 (MP) yrkande 7. Lösningar för kollektivtrafik och cykel m.m. I motion 2013/14:T15 (MP) förespråkas ett införande av ett stadsmiljöprogram på 30 miljarder till statlig medfinansiering av bl.a. spårväg och cykelinfra- struktur (yrkande 5). Detta grundas på ett förslag som lämnats i Utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta (). I FFF- utredningen efterlystes en tydligare nationell stadspolitik, där kommuner och andra aktörer ges tydligare signaler om vad som krävs vad gäller städernas utveckling för att nå klimatmål och andra relevanta mål. Bärande i utredning- ens förslag är ett nytt stadsmiljömål enligt vilket en eventuell ökning i person- transportresandet i tätorter ska ske genom kollektivtrafik, cykel och gång så att biltrafiken kan minska. I målet betonas också att godstransporterna i staden behöver samordnas bättre. Genom att teckna s.k. stadsmiljöavtal med staten kan kommuner som kan visa en plan med åtgärder som uppfyller stadsmiljö- målet och andra relevanta mål erhålla stöd från detta program. I utredningen föreslås att i samråd med och ges i uppdrag att ta fram förslag till gemensamt ramverk för detta. Enligt utred- ningen krävs dock ytterligare utredning för att ta fram ett ramverk för ett stads- miljöprogram. gör utredningen bedömningen att det mer långsiktigt kommer att behöva flyttas medel från väginvesteringar för ökad kapacitet för personbilstrafik till investeringar i järnvägar, hamnar, kollektivtrafik, elektri- fiering av bussar och lastbilar samt förstärkning av broar för att tillåta längre och tyngre lastbilar. Utredningen har inte haft möjlighet att göra en bedömning av dessa kostnader men har föreslagit att ska genomföra en ny inriktnings- och åtgärdsplanering baserad på en utveckling som är förenlig med klimatmålen och övriga mål i samhället. För att finansiera både stadsmil- jöprogram och de investeringar som krävs i transportsystemet behöver det san- nolikt tillkomma ytterligare medel. Då motionsförslaget tar sin utgångspunkt i förslag kan utskottet konstatera att denna utredning har varit ute på remiss och att remisstiden gick ut . pågår en sammanställning av remissyttrandena inom () och ärendet är därmed under beredning. I motion 2013/14:T16 (S) anförs att den snabba urbaniseringen i ställer stora krav på kollektivtrafiken och motionärerna vill därför avsätta en särskild pott för statlig medfinansiering av kollektivtrafik (yrkande 8). Utskottet vill påminna om att utskottet framhållit att kol- lektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktig och miljömässigt hållbar tillväxt i hela landet. Ett ökat kollektivt resande leder även till ökad trafiksäkerhet och mindre trängsel i städerna. En väl fungerande kollektivtrafik ger således män- niskor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt håll- bart sätt. Utskottet kan konstatera att i den nationella plan för transportsystemet som har beslutats –2025 har utgångspunkterna varit att prioritera bl.a. kol- lektivtrafik, gång och cykel samt ökade möjligheter till trafikslagsövergri- pande användning av transportsystemet där en grundläggande tillgänglighet i hela landet har eftersträvats. I den nationella planen –2025 anges att ska integrera miljöhänsyn i hela sitt arbete med planen. Utöver de riktade miljöåtgärderna i den befintliga infrastrukturen kan även trimnings- och effektiviseringsåtgärder bidra till en bättre miljö. Exempel på detta är ar- betet med mer hållbara transportsätt, såsom satsningar på bytespunkter och kollektivtrafikkörfält som gynnar kollektivtrafik och cykelåtgärder. Utskottet delar regeringens uppfattning att åtgärderna här är mycket viktiga för det över- gripande transportpolitiska målet – samhällsekonomiskt effektiv och långsik- tigt hållbar transportförsörjning i hela landet – liksom för funktions- respektive hänsynsmålet. När det gäller särskilda satsningar på städer vill utskottet i detta samman- hang också påminna om att regeringen har genomfört och avslutat en omfattande särskild satsning på hållbara städer. Satsningen inleddes , och för arbetet tillsattes en delegation med uppgiften att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden (M2008/3402/A). Delegationen hade till uppgift att genomföra olika åtgärder som bidrar till för- bättrade förutsättningar för utvecklingen av hållbara städer. Syftet med den särskilda satsningen har varit att de gjorda insatserna sammantaget ska utgöra en nationell arena för hållbar stadsutveckling. Delegationens uppdrag förläng- des sedermera , för att konsolidera och avsluta det ar- bete som inletts (dir. 2011:29). Med hänsyn till vad som anförts ovan avstyrks motionerna 2013/14:T15 (MP) yrkande 5 och 2013/14:T16 (S) yrkande 8. Åtgärdsplaneringen för transportsystemet 2014–2025 Regeringens åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 har känne- tecknats av ett omfattande och grundligt beredningsarbete. Utskottet välkom- nar detta. Utskottet känner sig därför tryggt i att regeringen i beslutet om den nationella planen för utvecklingen av transportsystemet för perioden – 2025 har fattat ett balanserat och väl avvägt beslut. Regeringen har genomfört en välbehövlig ambitionshöjning på infrastruk- turområdet. Enligt utskottets mening kommer angelägna och betydande sats- ningar att kunna ske i transportsystemet. Utskottet bedömer att den beslutade planen är väl ägnad att nå det övergripande transportpolitiska målet om en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. I några av de här behandlade motionsyrkandena framförs kritik mot planens bristande miljö- och klimathänsyn. Utskottet vill med anledning av detta un- derstryka att det i regeringens beslut om den nationella trafikslagsövergri- pande planen för utvecklingen av transportsystemet för perioden –2025 framhålls att transportsystemets utformning, funktion och användning ska bi- dra till att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Regeringen framhål- ler att betydande medel avsätts i planen till trimnings- och miljöåtgärder i den befintlig infrastruktur. Regeringen understryker också att miljöfrågorna ska