bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Vid slut hade Inlandsinnovation sedan verksamheten startade gjort investeringar på fördelade på i andelar i 22 portföljbolag, i bruttoutlåning och i form av förlagsinsatser. Av det totala investerade kapitalet var direkta investeringar, dvs. investeringar i rörelsedrivande bolag som i huvudsak utgörs av ägarandelar, och var indirekta investeringar, dvs. investeringar i investmentbolag (fond i fondbolag och tillväxtkassor) och andra strukturer som utgörs av ägarandelar, lån och förlagsinsatser (Årsredovisning 2013 s. 6 f.). I granskning av det statliga riskkapitalet (RiR 2014:1 s. 36) redovisas att av det totala investerade ägarkapitalet per () hade den absoluta merparten (ca ) gått till direktinvesteringar i verkstads- och turistnäringen. Ett enskilt portföljbolag, , utgjorde en tredjedel av direktinvesteringarna. In- landsinnovation är också delägare i ett fåtal lokala tillväxtkassor och fonder. Med hänvisning till en intervju med styrelseordföranden anförs att uppköp och etablering av tillväxtkassor har motiverats av att bolaget har velat infria de förväntningar som finns om investeringar i tidiga skeden. Företagets huvudsakliga inriktning är emellertid direktinvesteringar med s.k. expansionskapital och enligt styrelseordföranden ska Inlandsinnovation inte direktinvestera i såddfaser. Av redovisningen i granskningsrapporten framgår att av det investerade ägarkapitalet per () hade gått till företag i s.k. mogna faser, till företag i expansionsfaser och till 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. företag i uppstarts- eller tidig tillväxtfas. Inga investeringar hade gjorts i företag i såddfaser. Inlandsinnovation och översynen av det statliga riskkapitalsystemet I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 24 s. 58 f.) aviserade regeringen en reform av det statliga riskkapitalsystemet. Regeringen rapporterade att en översyn gjord av konsultbolaget på uppdrag av regeringen visar att de statliga riskkapitalinsatserna för företag i tillväxt skulle kunna förbättras om man undvek branschmässiga inlåsningar och överlappningar i verksamheterna. När det gäller Inlandsinnovation konstaterade regeringen att bolaget inrättats och ännu inte gjort några investeringar, vilket innebär att verksamheten inte har kunnat utvärderas. Inriktningen för In- landsinnovations arbete kommer, uppgav regeringen, att utvärderas först efter att den operativa verksamheten har bedrivits . I den rapport från (N2011/2462/ENT) som regeringen refererar till i budgetpropositionen lämnades vissa förslag till omstrukturering av det statliga riskkapitalsystemet som även omfattade Inlandsinnovation. föreslog att bolaget skulle utvecklas till en statlig tillväxtfond med uppdrag att nationellt investera i privata s.k. Venture Capital-fonder, dvs. riskkapitalbolag med inriktning på tidiga faser i företags utveckling. I rapporten konstaterades att de föreslagna förändringarna av aktörernas uppdrag kräver beslut av och regeringen. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24 s. 62) aviserade regeringen sin avsikt att, som ett led i reformen av det statliga riskkapitalsystemet, påbörja arbetet med att vidga investeringsmandaten för Inlandsinnovation och Fouriertransform i syfte att öka dynamiken och effektiviteten när det gäller riskkapitalinvesteringar. I vårändringsbudgeten återkom regeringen med förslaget att Inlandsinnovations geografiska investeringsmandat skulle utvidgas från att omfatta stödområde A, dvs. inland och delar av inre , till att omfatta hela samt och . Det utvidgade mandatet uppgavs förbättra bolagets möjligheter att investera i bolag i tidiga skeden (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24 s. 68) anförde regeringen att tillgång till riskkapital är avgörande för tillkomsten av nya, särskilt kunskapsintensiva, företag med tillväxtfokus. I syfte att dels stärka utbudet av privat riskkapital för bolag i tidiga skeden, dels främja förekomsten av privata riskkapitalförvaltare, aviserade regeringen sin avsikt att inrätta en fond med syftet att investera i nya och befintliga, privata, riskkapitalfonder med medel från . Medfinansiering till fonden säkerställs genom extra utdelningar från de statliga riskkapitalbolagen . I vårändringsbudgeten (prop. 2013/14:99 s. 34) föreslås att regeringen bemyndigas att på bolagsstämmor i de helägda bolagen rösta för att minska kapitalet med högst i varje bolag. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Inlandsinnovations ekonomiska mål och resultat Av protokollen från Inlandsinnovations bolagsstämmor 2012–2013 framgår att det inte har fastställts några ekonomiska mål för bolaget. I om den statliga riskkapitalförsörjningen (RiR 2014:1) noteras att ägaren inte har fastställt något avkastningskrav utöver att det ska vara rörligt. I rapporten redovisas (s. 36) att företrädare för Inlandsinnovation i en intervju med har uppgett att man inledningsvis har målsättningen att behålla kapitalet nominellt intakt och att man avser att lyfta frågan om avkastningskrav till ägaren men först vill känna av marknaden. Av Inlandsinnovations årsredovisningar 2011–2013 framgår att bolagets resultat efter skatt uppgick till 2011, 2012 och 2013. Det har inte skett någon utdelning från bolaget. I granskning av den statliga riskkapitalförsörjningen (RiR 2014:1) redovisas en sammanställning av rörelsekostnader i de statliga riskkapitalbolagen (s. 54 f.). Av sammanställningen framgår bl.a. att In- landsinnovation, med rörelsekostnader på 2012, hade högst rörelsekostnader per anställd (6,) det aktuella året, följt av Fouriertransform (). framhåller emellertid att sammanställningen bör tolkas med försiktighet och att hänsyn bör tas bl.a. till de olika aktörernas särdrag och verksamhetstid. Exempelvis beror de relativt kostnaderna i förhållande till det totala kapitalet hos nystartade Fouriertransform (1,) och Inlandsinnovation (1,) på att dessa ännu hade en relativt stor andel kapital som inte hade investerats, vilket återspeglas av att kostnaderna i förhållande till investerat kapital var betydligt högre (11,). konstaterar i sina slutsatser (s. 64) att det är nödvändigt med en individuell bedömning av verksamheten hos respektive aktör för att kunna avgöra om kostnadsnivån är rimlig. I de bolagsstyrningsrapporter som ingår i bolagets årsredovisningar 2011– 2013 anförs att bolagsstyrningen i Inlandsinnovation utgår från Svensk kod för bolagsstyrning och förekommande avvikelser från denna redovisas. Avvikelserna avser främst då verksamheten i bolaget var begränsad. Genomgående avvikelser när det gäller t.ex. beredning av styrelsenomineringsprocessen och beslut om nominering av revisorer hänförs till att helägda statliga företag i vissa avseenden tillämpar egna principer som ersätter kodens regler. I Inlandsinnovation koordineras nominering, tillsättande och entledigande av styrelseledamöter samt val av revisorer av enheten för entreprenörskap inom i enlighet med Inlandsinnovations bolagsordning och statens ägarpolicy. tar också fram förslag till 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. styrelseordförande och ordförande på årsstämman. Regeringen utövar sitt inflytande genom ägardirektiv och beslut på bolagsstämman. När det gäller styrelsens sammansättning och arbete framgår det av rapporterna bl.a. att det ingår två representanter från i styrelsen, varav en från (budgetavdelningen) och en från (enheten för entreprenörskap). bolagsstyrningsrapport anges att styrelsen bl.a. har preciserat bolagets investeringspolicy och antagit en placeringspolicy. Enligt bolagsstyrningsrapport har styrelsen bl.a. fastställt en affärs- och verksamhetsplan och en finansierings- och investeringspolicy för bolaget samt formulerat en affärsidé och en vision. har styrelsen fastställt en ny placeringspolicy. Styrelsen i Inlandsinnovation har enligt bolagsstyrningsrapporten beslutat att inrätta ersättnings-, revis- ions-, placerings- och investeringsutskott. Vissa uppgifter i media om bolagets verksamhet publicerade och en rad artiklar om de statliga riskkapitalbolagen . I de inledande artiklarna () sägs bl.a. att de två fonderna har haft uppenbara svårigheter att hitta de innovativa företag som det var meningen att verksamheten skulle riktas mot. Enligt uppgift har endast en mycket liten del av bolagens kapital investerats och då i stor utsträckning i en rad mogna bolag av skiftande kvalitet i stället för i unga tillväxtföretag. När det gäller Inlandsinnovation uppger tidningen också att bolaget har investerat i bolag med kopplingar till ledande centerpartister och att det stormar i bolaget efter att den tidigare vd:n avgått . Vidare uppges de båda bolagen ha mycket höga förvaltningskostnader. , statssekreterare hos näringsministern, har i en kommentar till uppgifterna uppgett att det vore fel att med hänvisning till politiskt engagemang utestänga personer från att jobba med bolag där Inlandsinnovation är inblandat. Alla ska behandlas på affärsmässig grund (SvD ). I ett pressmeddelande från Inlandsinnovation anförs följande: Inlandsinnovation gör nu en översyn för att säkerställa att våra investeringar sker utifrån vårt givna mandat från våra ägare. Vi kommer även att uppdra åt vår externa revisor att se över investeringsprocess, rutiner och policy för att bekräfta att gjorda och kommande investeringar sker utifrån vårt givna mandat och att det finns en sund investeringskultur i bolaget. Revisionen kommer att redovisas för styrelsen och . Näringsministern besvarade en interpellation (2012/13:357) av (S) om Inlandsinnovation. Interpellanten anförde att det rå- 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. der delade meningar om huruvida bolagets verksamhet har bedrivits som avsett och refererade uppgifter om att bolaget har köpt aktier i en tidigare styrelseledamots företag. Interpellanten uppgav vidare att bolagsordningen för In- landsinnovation hindrar den insyn som ska råda i statliga bolag enligt statens ägarpolicy och undrade om näringsministern var beredd att ändra bolagsordningen så att insyn i bolagets verksamhet blir möjlig för skattebetalarna. I sitt svar (prot. 2012/13:111 anf. 30) anförde näringsministern att Inlandsinnovation ska följa, och följer, statens ägarpolicy vad gäller extern rapportering, vilket garanterar motsvarande insyn i Inlandsinnovation som i övriga statliga bolag. Näringsministern anförde vidare: Bolagsordningen hindrar inte Inlandsinnovation från att tillämpa statens ägarpolicy. Dessutom finns möjlighet till insyn via som enligt lagen om revision av statlig verksamhet får granska den verksamhet som bedrivs i bolaget. Inlandsinnovation hanterar i egenskap av finansiär och delägare i små och medelstora företag en mängd känslig företagsinformation. Om den informationen hamnar i fel händer riskerar det att bli ödesdigert för de företag som Inlandsinnovation investerar i och har andra kontakter med. Inlandsinnovation behöver som aktiebolag förutsättningar att agera professionellt i förhållande till kunder och andra intressenter. Mot bakgrund av det nu sagda avser jag inte att vidta några åtgärder, eftersom Inlandsinnovation följer kraven kring extern rapportering enligt statens ägarpolicy. Mot bakgrund av efterföljande inlägg i debatten, som bl.a. berörde bristen på information om på vilka grunder bolaget valt att investera i vissa företag snarare än i andra och bolagets problem med att nå ut med sina satsningar, anförde näringsministern (anf. 35) att regeringen nu gör en stor omstrukturering av det statliga riskkapitalet, dels för att det ska användas mer effektivt och mer i tidiga skeden, dels för att det överhuvudtaget ska användas. Vidare anförde ministern att det handlar om affärsmässiga beslut som fattas av styrelsen eller av den grupp som styrelsen har utsett. svarade näringsministern på en skriftlig fråga (2013/14:221) om vilka åtgärder ministern och regeringen avser att vidta för att komma till rätta med problemen med Inlandsinnovation och ineffektiviteten inom den statliga riskkapitalförsörjningen. I frågan hänvisades till bristande tillgång på statligt riskkapital i företagens allra tidigaste faser samt medieuppgifter om höga förvaltningskostnader och misstankar om vänskapskorruption i bolaget . Näringsministern anförde i sitt svar att uppgifter om fördelningen mellan privat respektive offentligt riskkapital för företag i s.k. såddfas visar att det statliga riskkapitalets fokusering på tidiga skeden fungerar och att detta motsvarar statens marknadskompletterande uppdrag. Näringsministern framhöll vidare att staten även har en marknadskompletterande roll att fylla när det gäller att mer generellt främja utbudet av riskkapital i vissa delar av , särskilt norra inland, där det privata utbudet är starkt begränsat och att Inlandsinnovation bildades i syfte att stärka 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. riskkapitalförsörjningen i denna del av landet. Uppgiften att Inlandsinnovation skulle ha höga förvaltningskostnader baseras enligt näringsministern på en felaktig redovisning. Förvaltningskostnaderna ska betraktas i förhållande till In- landsinnovations totala kapital och inte i förhållande till investerat kapital, vilket ger en förvaltningskostnad på . Näringsministern uppgav vidare att det finns politiska band mellan Inlandsinnovations styrelseordförande och styrelseordföranden i ett av Inlandsinnovations portföljbolag, men att ingen av de två har något privat ägande i dessa bolag. Alla investeringar ska, uppgav näringsministern, ske på marknadsmässiga grunder. besvarade näringsministern i ett sammanhang tre interpellationer (2013/14:262, 2013/14:272 och 2013/14:273) som rörde frågor om den statliga riskkapitalförsörjningen och om Inlandsinnovations verksamhet och regeringens hantering av bolaget. Interpellationerna tar dels upp att en alltför liten del av det statliga riskkapitalet går till företag i de tidiga faserna, dels frågetecken kring Inlandsinnovations effektivitet och investeringsbeslut. Interpellanterna hänvisar bl.a. till kritik av de statliga riskkapitalbolagen. I debatten (prot. 2013/14:69) anförde näringsministern (anf. 68) att Nä- ringsdepartementet har gjort en översyn av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna liksom förändringar av systemet för att koncentrera statens finansieringsinsatser till tidiga skeden och segment där det finns behov av marknadskompletterande finansiering. Näringsministern framhöll vidare (anf. 73) att hon välkomnar granskning, med hänvisning till att den ligger helt i linje med min och regeringens analys av hur det ser ut och vad vi vill göra. Senast , anförde ministern, kommer regeringen att redogöra för hur det fortsatta arbetet för de statliga kapitalförsörjningsinsatserna med inriktning på just tidigare faser, ökad samordning och förbättrad effektivitet ska se ut. Vad gäller Inlandsinnovation anförde näringsministern (anf. 68) att bolaget har en självständig styrelse som ska säkerställa att bolaget lever upp till uppdraget från ägaren, nämligen att samtliga investeringar ska göras på affärsmässiga grunder. Näringsministern anförde vidare följande (anf. 73 och 76). Jag har en kontinuerlig dialog med . Det fungerar så att regeringen utser styrelsen – vi tillsätter och avsätter den. Vi styr genom bolagsstämman, som är , och genom den skrivelse som är antagen av där vi pekar ut att man ska verka i både tidigare och lite mognare faser. Vi pekar på vilka särskilda sektorer, som exempelvis besöksnäringen, Inlandsinnovation ska arbeta med. Beslut tas kollektivt av styrelsen, det vill säga inte av enskilda personer eller någon som inte sitter i styrelsen. (- - -) Vad jag kan konstatera, efter att ha tagit del av de medieuppgifter som finns, har inga oegentligheter varit på tapeten. Jag har markerat för styrelsen att jag som näringsminister förutsätter att man följer de dokument som ligger till grund för verksamheten och att styrelsen kollektivt har fattat investeringsbeslut. Inlandsinnovation har beskrivit för mig att man har 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. gjort på det sättet, men man ber nu sin externa revisor att gå igenom investeringsprocesser, policyer och det arbete som har varit för att garantera att det finns en sund investeringskultur. Som näringsminister är det viktigt att bemöta de medieuppgifter som har kommit. Det har mina medarbetare och jag också gjort. kommer också Inlandsinnovation att säkerställa att man följer de givna mandaten. Det är rimligt. Det är viktigt med styrning, uppföljning och kontroll. Som ägare till Inlandsinnovation tycker regeringen givetvis att det är viktigt med en kontinuerlig dialog och uppföljning. Jag bedömer att styrelsen för Inlandsinnovation har tagit detta på största allvar, och man har bett den externa revisorn att gå igenom detta. Jag ser fram emot detta resultat. (- - -) Enligt skrivelsen [2010/11:74] finns det möjlighet för Inlandsinnovation att jobba inte bara i tidiga faser utan också i mogna faser. Även här kan man vara en kompletterande aktör. I den skrivelse som antagit exemplifierar man vissa branscher som särskilt kritiska och viktiga för inlandet i . Besöksnäringen är en sådan, mineralnäringen en annan och förnybar energi en tredje. Här finns möjlighet att gå in i mognare faser och verka marknadskompletterande för att dra till sig privat kapital och stärka företagsamheten. Av interpellationsdebatten framgick (anf. 73) att näringsministern hade varit i näringsutskottet och gett en detaljerad beskrivning av hur hon ser på Inlandsinnovation och de medieuppgifter som har framkommit samt på de statliga finansieringsinsatserna framöver. Utskottet har i en skrivelse till begärt svar på vissa frågor. Som svar översändes en promemoria som har upprättats inom (bilaga A3.4.2). Som svar på utskottets fråga vilka riktlinjer som finns för regeringens styrning av Inlandsinnovation framhålls att styrningen av de statligt ägda bolagen främst utövas på bolagsstämmorna, som är bolagets högsta beslutande organ och det forum där aktieägare formellt utövar sitt inflytande. När det gäller Inlandsinnovation har regeringen bemyndigat chefen för , eller den hon sätter i sitt ställe, att på bolagsstämmorna föra talan och utöva rösträtt för staten som aktieägare. Bo- laget måste följa sin bolagsordning och övriga beslut som fattas på bolagsstämman. Verksamheten i bolaget uppges vidare styras av statens ägarpolicy och övriga riktlinjer för företag med statligt ägande samt av den inriktning som redovisas i regeringens skrivelse Redovisning av inriktningen av verksamheten hos (skr. 2010/11:74, bet. 2010/11:NU16, rskr. 2010/11:252). På utskottets fråga om vilka krav som finns på rapportering från Inlandsinnovation till och regeringen uppges i svarspromemorian att bolaget ska följa regeringens riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande. Utskottet önskade i sin skrivelse också få svar på vilka åtgärder som Nä- ringsdepartementet och regeringen har vidtagit för att hålla sig informerade 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. om verksamheten i Inlandsinnovation och, i anslutning till detta, vilka kontak- ter som har förekommit mellan och bolagsledningen och hur de har dokumenterats. Enligt svaret har tagit del av bolagets externa rapportering och informerats om resultatet av den ut- värdering av styrelsens arbete som gjordes . ringsdepartementet haft insyn i bolagets löpande förvaltning genom de två le- damöter i bolagets styrelse som är anställda i . mellan och bolagsledningen om ägarfrågor har enligt svaret handlagts av den ansvariga förvaltaren hos en- het för entreprenörskap. Vidare uppges att det har förekommit underhands- kontakter mellan bolaget och i informationssyfte. ret anges att sådana kontakter dokumenteras om det behövs enligt riktlinjerna för dokumentation m.m. av . På utskottets fråga om vilken kännedom regeringen har haft om Inlands- innovations investeringar och om regeringen har framfört någon uppfattning till bolaget i detta avseende anförs att har haft känne- dom om bolagets investeringar genom bolagets externa rapportering. framhålls att det är bolagets styrelse och ledning som ansvarar för beslut om enskilda investeringar och att investeringsinriktningar ska rymmas inom bo- lagsordningen och den inriktning för bolagets verksamhet som anges i rege- ringens skrivelse 2010/11:74. Som svar på frågan om och regeringen avser att vidta några åtgärder för att få ytterligare information om verksamheten i Inlands- innovation uppges att kommer att ta del av resultaten av de översyner av bolagets investeringar som bolagets ledning har initierat. svaret framhålls att när får information om resultaten av översynerna finns det underlag för att bedöma behovet av eventuella åtgärder. Som svar på frågor från utskottet om och regeringen har haft kännedom om och kontakt med Inlandsinnovation om de översyner av bolagets investeringar som har initierats anges att bolaget informerade departementet om att en översyn av investeringsprocessen skulle inledas för att bekräfta och säkerställa att investeringarna görs enligt givna Vidare uppges att i samband med vissa uppgif- ter i media kontaktade bolaget för att få information om medie- uppgifterna och då fick kännedom om att bolaget även avsåg att uppdra åt bolagets externa revisor att se över investeringsprocess, rutiner och policy, detta för att bekräfta att gjorda och kommande investeringar sker utifrån äga- rens mandat och att det finns en sund investeringskultur i bolaget. promemorian finns det inte någon dokumentation av dessa kontakter i Rege- Som svar på utskottets fråga om har utfärdat några in- struktioner till representanter i styrelsen för Inlandsinno- vation uppges att de styrelseledamöter som även är anställda i Regerings- kansliet har att följa samma riktlinjer som övriga ledamöter i styrelsen och att det inte har utfärdats några särskilda instruktioner. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Vidare begärde utskottet i sin skrivelse en kommentar till uppgifterna om höga administrationskostnader för Inlandsinnovation. I svarspromemorian anförs att bolaget hade rörelsekostnader som motsvarade av bolagets förvaltade kapital, vilket bedöms ligga i linje med bolag med liknande inriktning samt med kravet på att kostnader och avgifter för förvaltningen av bolagets investeringar och finansieringsåtaganden ska hållas låga. Som svar på frågor från utskottet om den pågående reformeringen av det statliga riskkapitalsystemet har lett till några överväganden om att utvärdera inriktningen av Inlandsinnovations verksamhet, hänvisar till att bolagets investeringsmandat utvidgades , men att det bedömer att det är för tidigt att genomföra en mer samlad utvärdering av bolagets verksamhet då den är i ett uppbyggnadsskede. Som svar på frågor från utskottet om bolagets avkastningskrav och utdelningar hänvisar till att avkastningskravet enligt regeringens skrivelse 2010/11:74 om bolagets inriktning bör vara rörligt och till de motiv som anförts där. Vidare uppges att de ekonomiska målen för bolaget har beslutats av bolagsstämman och dokumenterats direkt i stämmoprotokollet i enlighet med statens ägarpolicy. När det gäller utdelning från bolaget anges att detta kommer att beslutas på bolagsstämman om det blir aktuellt. förutsatte vid behandlingen av regeringens skrivelse om bolagets inriktning (skr. 2010/11:74, bet. 2010/11:NU16, rskr. 2010/11:252) att på lämpligt sätt skulle återkomma till utskottet med information om resultatet av bolagets verksamhet. ställde i sin skrivelse frågan på vilket sätt regeringen har återkommit till näringsutskottet och .