bet · H101TU11 · 2014-03-05 00:00:00 — 2013/14:TU11 Kollektivtrafik I detta betänkande behandlar utskottet 29 motionsyrkanden om kollektivtrafikfrågor från den allmänna motionstiden . Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag med hänvisning till bl.a. pågående arbete. Utskottet framhåller att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet understryker också att ett inslag av konkurrens inom kollektivtrafiken främjar attraktivitet och effektivitet. Utskottet förutsätter vidare att arbetet fortsätter med att anpassa kollektivtrafikens tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Utskottet framhåller i sammanhanget den uppföljning som utskottet genomfört på området . Med anledning av motionsförslag om Gotlandstrafiken förutsätter utskottet också att den fortsatta beredningen av ett nytt avtal om Gotlandstrafiken kommer att utmynna i en färjetrafik som tillgodoser både näringslivets, resenärernas och miljöns behov av goda och hållbara transporter. I betänkandet finns nio reservationer (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:T524 av m.fl. (MP). Reservation 2 (S, MP) Reservation 3 (V) Pris och kvalitet i kollektivtrafiken 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 14. 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 4 och 9 samt 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 4 (S, MP, V) 2013/14:T376 av (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 5 (S, MP, V) Färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning 2013/14:T326 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 9, 2013/14:T400 av (M), 2013/14:T465 av och (båda S) och 2013/14:T474 av m.fl. (S). Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 6, 2013/14:T296 av (M) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 33. Reservation 8 (MP) 2013/14:T238 av m.fl. (MP), 2013/14:T244 av (M), 2013/14:T265 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:T463 av m.fl. (S), 2013/14:T498 av (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 46. Reservation 9 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 29 motionsförslag från den allmänna motionstiden om kollektivtrafik, färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning samt Gotlandstrafiken. En förteckning över behandlade förslag redovisas i bilaga 1. Utskottet mötte företrädare för X2AB i samband med ärendets beredning. antog en ny lag om kollektivtrafik (2010:1065) (prop. 2009/10:200, bet. 2009/10:TU21, rskr. 2009/10:379). Lagen trädde i kraft . Den nya kollektivtrafiklagen innebär en modernisering av kollektivtrafiklagstiftningen och en anpassning till på området. Med den nya lagen kan kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment få etablera kommersiell kollektivtrafik förutsatt att de har sådana grundläggande tillstånd för verksamheten som krävs. har beslutat att öppna marknaden för persontrafik på järnväg, vilket gjordes . Med den nya lagen avskaffas även den begränsning som hindrat kommersiella bussföretag från att bedriva lokal och regional kollektivtrafik. Vidare har trafikhuvudmannen i respektive län ersatts med en regional kollektivtrafikmyndighet. De regionala kollektivtrafikmyndigheternas befogenhet definieras till att gälla regional kollektivtrafik, med vilket menas arbetspendling och annat vardagsresande. Inom ramen för denna befogenhet får två eller flera kollektivtrafikmyndigheter i angränsande län fritt komma överens om att gemensamt besluta om länsgränsöverskridande regional kollektivtrafik. Kollektivtrafiklagen innebär således att det blir lättare för den regionala kollektivtrafikmyndigheten att organisera trafik över länsgränser då länsgränsrestriktionen avskaffas. Trafikförsörjningsplanen har ersatts av ett trafikförsörjningsprogram. Trafikförsörjningsprogrammet medför en skyldighet att samråda med motsvarande myndigheter i angränsande län, kollektivtrafikföretag, resenärer, näringslivet, organisationer och i vissa fall kommuner. Av programmen ska bl.a. framgå behovet av regional kollektivtrafik i länet, mål för kollektivtrafikförsörjningen, såsom miljöskyddande åtgärder och anpassning av kollektivtrafik med hänsyn till behovet hos personer med funktionsnedsättning, vilken trafik som bedöms kunna utföras på kommersiell grund och trafik som myndigheten avser att ombesörja på grundval av allmän trafikplikt. Alla allmänna trafikplikter ska gå att härleda ur trafikförsörjningsprogrammet. EU:s kollektivtrafikförordning (förordning [EG] nr 1370/2007, fortsättningsvis även kallad kollektivtrafikförordningen) är tillämplig på nationell och internationell kollektivtrafik på järnväg och andra spårbundna transportsätt samt på väg. Medlemsstaterna får själva välja att tillämpa förordningen på kollektivtrafik på inre vattenvägar och nationella vatten. Kollektivtrafikförordningen reglerar hur behöriga myndigheter kan ingripa på området för kollektivtrafik för att se till att det tillhandahålls kollektivtrafiktjänster av allmänt intresse som bl.a. är tätare, säkrare, av bättre kvalitet eller billigare än vad den fria marknaden skulle kunna erbjuda. Syftet med förordningen är att fastställa ramarna för de behöriga myndigheternas beviljande av ensamrätter och ersättning för fullgörande av allmän trafikplikt. Skälet för detta är att det är dessa myndighetsåtgärder som medför störst risk för att konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna påverkas. I kollektivtrafikförordningen definieras allmän trafikplikt som de krav som behöriga myndigheter definierar eller fastställer för att sörja för sådan kollektivtrafik av allmänt ekonomiskt intresse som ett kollektivtrafikföretag inte skulle ha något eget kommersiellt intresse av att bedriva utan att få ersättning, eller åtminstone inte i samma omfattning eller på samma villkor. För att öka öppenheten och insynen i hur motprestationer bestäms anges i förordningen att när en behörig myndighet beslutar att bevilja ett företag ensamrätt eller någon typ av ersättning som motprestation för fullgörande av allmän trafikplikt ska detta ske inom ramen för ett avtal om allmän trafik. I ett avtal om allmän trafik ska det klart och tydligt fastställas vilken allmän trafikplikt kollektivtrafikföretaget ska fullgöra och vilka geografiska områden som avses. Avtalet ska vidare i förväg och på ett objektivt sätt fastställa de parametrar som ska användas för att beräkna den eventuella ersättningen och den eventuella ensamrättens art och omfattning på ett sätt som förhindrar alltför höga ersättningar. I avtal om allmän trafik ska det vidare fastställas hur kostnaderna och intäkterna ska fördelas, löptiden för avtalet osv. Vilka regler som ska tillämpas beror på avtalets karaktär. Är det fråga om ett tjänstekontrakt ska tilldelning ske enligt försörjningsdirektivet. Om avtalet i stället utgörs av en tjänstekoncession eller järnvägstrafik och annan spårtrafik än spårvagnstrafik ska tilldelning ske enligt kollektivtrafikförordningen. Branschens partnersamverkan för en fördubblad kollektivtrafik inledde aktörerna i den svenska kollektivtrafikbranschen ett samarbete som syftar till att stärka kollektivtrafikens roll. Målsättningen med samarbetet är att fördubbla antalet resor med kollektivtrafiken och även fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel. Bakom det s.k. fördubblingsprojektet står Svensk Kollektivtrafik, , , , Kommuner och Landsting (SKL), och Jernhusen. mål på vägen grundar sig på upplevelsemål, effektivitetsmål, ekonomimål och mål för utveckling och förnyelse. Projektets vision är att alla resenärer 2020 ska se kollektivtrafiken som ett naturligt inslag i det vardagliga resandet och formuleras på följande sätt: Kollektivtrafiken är en självklar del av resandet i ett hållbart samhälle. menar att kollektivtrafiken bör fördubblas då det bidrar till: tillväxt och regional utveckling en minskning av koldioxidutsläppen från persontrafiken med ett mer jämställt transportsystem. Inom ramen för fördubblingsprojektet pågår en mängd olika aktiviteter och projekt, t.ex. kunskapslyft, ett branschgemensamt kundlöfte, rekommendationer och redskap för utvecklingsarbete samt spridning av goda exempel. har bl.a. tagit fram en rekommenderad avtalsprocess och en rapport om branschgemensamma kundlöften. Vidare pågår projekt om den framtida betallösningen och samordnade informationssystem. X2AB är en samverkansarena i kollektivtrafikbranschen som driver utvecklingsprojekt för att bidra till en snabbare utveckling av kollektivtrafiken. Det kan vara fråga om att öka resenärsnytta, effektivitet och samhällsnytta. I nära samverkan med andra branschaktörer, staten och kollektivtrafikens övriga intressenter driver X2AB utvecklingsprojekt som är effektivare att genomföra tillsammans i branschen än var och en för sig. Tanken är att X2AB ska säkerställa att resultaten i form av nya tjänster tillför värde för resenärerna och samhället och kan nyttjas av alla aktörer i branschen. X2AB driver även frågor som är strategiskt viktiga för kollektivtrafikens utveckling, bidrar till ökad insikt och kunskap samt medverkar i utvecklingen mot ökad standardisering. Ägare till X2AB är regionala kollektivtrafikmyndigheter och länstrafikbolag samt trafikföretag. Finansieringen av X2AB:s basverksamhet består av årliga serviceavgifter från ägarna. Ägare är , Karlstadsbuss, Keolis i , Nobina i , SLL – , , , och . X2AB står bakom branschens övergripande mål om att fördubbla kollektivtrafikens marknadsandel på vägen mot den gemensamma visionen om kollektivtrafiken som en självklar del av resandet i ett hållbart samhälle. Några uppgifter om kollektivtrafiken Trafikanalys har i uppdrag att ta fram statistik om kollektivtrafik. Av myndighetens rapport och regional kollektivtrafik 2012 (2013:20) framgår följande. Resandet med lokal och regional kollektivtrafik ökar stadigt i . steg antalet resor från 122 till 145 resor per invånare och år. Resor med buss, tåg, spårväg, tunnelbana och fartyg ökade och med . Buss är det vanligaste kollektiva färdmedlet och står för av det totala antalet resor med kollektivtrafik. Tunnelbana står för , tåg för och spårväg för . finansierade intäkterna från den egna verksamheten av kollektivtrafiken, landstingen finansierade , kommunerna och staten genom . Av den s.k. kollektivtrafikbarometern (årsrapport ) som tas fram av Svensk Kollektivtrafik framgår bl.a. följande. Drygt en av fem resor görs med kollektivtrafik. Kvinnor reser kollektivt i större utsträckning än män. Av kvinnornas resor görs knappt en av fyra med kollektivtrafik jämfört med en av fem av männens resor. Kollektivtrafikens marknadsandel beräknades , vilket var en ökning med en procent . Marknadsandelen varierar stort mellan olika län; i är den medan den är i . Av kollektivtrafikbarometern följer att storstadslänen är de som har störst marknadsandel, och det är också i dessa län som kollektivtrafiken upplevs vara mest relevant. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att riva upp kollektivtrafiklagen. Utskottet framhåller att ett inslag av konkurrens främjar attraktivitet och effektivitet inom kollektivtrafiken. Jämför reservation 1 (V). I motion 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 1 framförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att riva upp beslutet om att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. Som skäl för yrkandet anges att det har visat sig att de länder som lyckats bäst med att attrahera resenärer till kollektivtrafiken har ett system som innebär att det offentliga tar ett stort organisatoriskt och finansiellt ansvar medan själva utförandet kan bedrivas av olika aktörer. Motionärerna menar att det inte finns några internationella exempel som stöder regeringens tes att en avreglerad kollektivtrafik ger fler aktörer, ett ökat trafikutbud och lägre priser. Utskottet anser att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Vid behandlingen av betänkande 2009/10:TU21 godkände regeringens proposition om en ny kollektivtrafiklag (rskr. 2009/10:379). Utskottet är fortfarande av den uppfattningen att konkurrens, på en väl fungerande marknad, leder till snabb förnyelse, prispress och till att samhällets resurser används på ett effektivt sätt. Utskottet vill även lyfta fram att ett syfte med den nya kollektivtrafiklagen är att stärka det offentligas arbete med kollektivtrafiken såsom införandet av regionala kollektivtrafikmyndigheter, bestämmelser om trafikförsörjningsprogram osv. Utskottet menar även att Trafikanalys rapport av marknadsöppningar i kollektivtrafiken (2013:13) inte har visat att det öppna marknadstillträdet för kollektivtrafik inom länen har försämrat de regionala kollektivtrafikmyndigheternas möjligheter att tillhandahålla ett integrerat nät av kollektivtrafik. Utskottet vill också peka på att det i budgetpropositionen står att läsa att ett antal kommersiella busslinjer har tillkommit . Denna trafik ökar utbudet av kollektivtrafik och ökar därmed människors möjligheter att välja kollektivtrafik. Utskottet anser att ett inslag av konkurrens inom kollektivtrafiken främjar attraktivitet och effektivitet. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om initiativ för att öka kollektivtrafikens marknadsandel. Utskottet framhåller vikten av en väl fungerande kollektivtrafik i hela landet och pekar på den genomförda reformen på kollektivtrafikområdet liksom de många initiativ som har tagits inom kollektivtrafikbranschen. Jämför reservationerna 2 (S, MP) och 3 (V). I motion 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 2 anförs att regeringen bör tillsätta en ny utredning med uppgiften att skyndsamt ta fram konkreta förslag på hur målet om fördubblad resandeandel för kollektivtrafiken samt antalet resor till 2020 ska förverkligas. Motionärerna menar att det inte finns behov av någon mer omfattande utredning. Däremot behöver det genomföras en snabbutredning med en mer sammanfattande översyn, inte minst över effekter av olika styrmedel. I kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 13 framförs att andelen kollektivtrafikresenärer bör öka. Som skäl för yrkandet framförs bl.a. att en väl fungerande kollektivtrafik är en grundförutsättning för att klara både arbetspendling och resor . Kollektivtrafiken har även en mycket viktig roll när det gäller att minska transportsektorns klimatpåverkan och minska trängsel, luftföroreningar och buller i storstadsregionerna. Motionärerna menar att för att kraftigt öka andelen kollektivtrafikresenärer måste hela kollektivtrafiken få höjd kvalitet och ökad kapacitet. Det ska, menar motionärerna, alltid vara tryggt och bekvämt att resa kollektivt. I motionen pekas på vikten av att bl.a. bygga ut tunnelbanan i , av västsvenska paketet, BRT-system, lättanvända biljettsystem, förbättrad städning av fordon, bättre reseinformation och möjlighet till digital uppkoppling m.m. I motion 2013/14:T524 av m.fl. (MP) yrkas att det bör antas ett mål om att kollektivtrafikens andel av de motoriserade transporterna ska fördubblas till 2020. Som skäl för yrkandet anför motionärerna bl.a. att en fördubbling av kollektivtrafiken skulle bidra till att nå angelägna samhällsmål när det gäller miljön, sysselsättningen, trafiksäkerheten och jämställdheten. Motionärerna pekar på att en enad bransch har som mål att antalet resor med kollektivtrafik ska fördubblas till 2020 och framför att det är hög tid att även ställer sig bakom ett mål om en fördubblad kollektivtrafik. Det är angeläget att kollektivtrafikmarknaden utvecklas så att den svarar mot de transportpolitiska mål och principer som har antagit. Det innebär bl.a. att kollektivtrafiklagstiftningen ska skapa förutsättningar för att öka det kollektiva resandet och kunna anpassas efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. Ett ökat kollektivt resande bidrar till en miljömässigt hållbar utveckling i hela landet och även till ökad trafiksäkerhet och mindre trängsel. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning om vikten av att följa upp och utvärdera den nya kollektivtrafiklagen för att säkerställa att den faktiskt verkar i avsedd riktning och bidrar till att genomföra transportpolitiken. Det är följaktligen med tillfredsställelse som utskottet tagit del av att Trafikanalys fick regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av den nya lagstiftningen på kollektivtrafikområdet. Uppdraget ska redovisas till regeringen och slutrapporteras . Trafikanalys lämnade rapporter , 2012 och 2013. Utskottet vill också påminna om att även Transportstyrelsen har i uppdrag att följa utvecklingen av kollektivtrafikmarknaden dels som tillsynsmyndighet enligt kollektivtrafiklagen, dels som ansvarig för marknadsövervakning. Utskottet välkomnar därför att myndigheten har tagit fram en strategi för hur arbetet med marknadsövervakning ska bedrivas. tog Transportstyrelsen fram en rapport om marknadsövervakning, Transportstyrelsens marknadsövervakning 2013 (Dnr TSG 2012-172), som bl.a. inbegriper myndighetens övervakning av kollektivtrafikmarknaden. När det gäller motionsförslagen om en ökad kollektivtrafik vill utskottet framhålla att det instämmer med motionärerna om vikten av en väl fungerande kollektivtrafik i hela landet. Utskottet är övertygat om att den genomförda reformen på kollektivtrafikområdet, tillsammans med de många initiativ som tagits inom kollektivtrafikbranschen, kommer att bidra till ökad och förbättrad kollektivtrafik. Utskottet vill även lyfta fram att det framgår av budgetpropositionen att utbudet av lokal och regional kollektivtrafik ökat . I de tre största städerna har resandet ökat med mer än vad utbudet har ökat, dvs. antalet resenärer per fordon har ökat. Den allt kraftigare urbaniseringen har av allt att döma ökat efterfrågan på kollektivtrafik. av alla kollektivtrafikresor i görs i de tre storstadslänen , och län. När befolkningen i dessa regioner ökar reser allt fler med kollektivtrafik. Utskottet vill slutligen framhålla att det inte kan vara en lämplig ordning att bryta loss en del av målstrukturen och behandla den skilt från övriga delar. Det skulle kunna leda till svårigheter att nå måluppfyllelse på andra områden. Utskottet anser således att det inte är en effektiv styrning att föreskriva att en viss typ av färdmedel ska ha en viss marknadsandel. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:T524 av m.fl. (MP). Pris och kvalitet i kollektivtrafiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om pris och kvalitet i kollektivtrafiken. Utskottet framhåller att det är viktigt att följa prisutvecklingen inom kollektivtrafiken och hänvisar till pågående arbete. Utskottet framhåller även kollektivtrafikbranschens arbete med avtalsprocessen. I motion 2013/14:T240 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 framförs att de genomsnittliga kostnaderna för att åka kollektivt har ökat, särskilt om man jämför med bil och flyg. Enligt en undersökning har månadskorten i kollektivtrafiken ökat . Politiska beslut om avregleringar och höjda banavgifter är en av orsakerna till de höjda biljettpriserna. Motionärerna anser att den oroväckande utvecklingen måste hejdas och att regeringen bör utreda vad som orsakar den stora ökningen av biljettpriser. Vidare menar motionärerna att regeringen bör vidta åtgärder som gör det klimatsmarta tågresandet och annan kollektivtrafik billigare än motsvarande resa med bil eller flyg. Det kan man enligt motionärerna uppnå genom t.ex. flygskatt och höjd koldioxidskatt. I kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 14 framförs att det finns mycket att förbättra när det gäller upphandlingen av kollektivtrafik. Motionärerna menar att upphandling av kollektivtrafik måste ske med kvalitet, miljö och arbetsvillkor i centrum. I motionen anges att fordon i dåligt skick varken är bra för reseupplevelsen, miljön, förarens arbetsmiljö eller trafiksäkerheten. Det billigaste anbudet har även visat sig bli dyrt och dåligt i längden. Motionärerna anser att kollektivtrafiken är strategisk för innovationsupphandling. Det kan, menar motionärerna, handla om nya, särskilt energieffektiva tågset med hög passagerarkapacitet, eldrivna stadsbussar som kan snabbladdas, energieffektiva region- och långfärdsbussar som kan drivas med alternativa bränslen eller nya system för reseinformation. Utskottet har framhållit att kollektivtrafiken är ett viktigt medel för att uppfylla de transportpolitiska målen och därigenom åstadkomma en långsiktigt hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet menar att kollektivtrafiken ska vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som råder i landets olika delar. En väl fungerande kollektivtrafik ger människor en geografisk tillgänglighet på ett energieffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Utskottets uppfattning är att en attraktiv och effektiv kollektivtrafikmarknad skapas såväl genom ökad konkurrens som genom en resenärsanpassad samordning. Utskottet är därför övertygat om att den genomförda reformen på kollektivtrafikområdet, tillsammans med de många initiativ som har tagits inom kollektivtrafikbranschen, kommer att bidra till en ökad och förbättrad kollektivtrafik. Mot den bakgrunden är det med tillfredsställelse som utskottet tagit del av att Svensk Kollektivtrafik i årsrapporten 2013 bl.a. har visat att trafiken enligt kunderna fungerar bra och att de är nöjda med sin senaste resa. I rapporten anges att ger betyg 4 eller 5 på en femgradig skala där 5 är högst. Utskottet välkomnar att regeringen i infrastrukturpropositionen (prop. 2012/13:25) understryker att kollektivtrafik, gång och cykling kan förbättra kapaciteten och tillgängligheten i transportsystemet samt bidra till möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och målet om hälsa. Regeringen framhåller också att den, med tanke på arbetspendlingens betydelse för tillväxt och jobbskapande i hela landet, prioriterar åtgärder som förbättrar pendlingsmöjligheterna genom satsningar på spårburen kollektivtrafik. Utskottet påminner om att staten har det övergripande ansvaret för betydelsefull infrastruktur för kollektivtrafiken. Utskottet vill vidare lyfta fram att det av budgetpropositionen framgår att staten har delfinansierat investeringar i regionala kollektivtrafikanläggningar i syfte att göra kollektivtrafiken mer tillgänglig, attraktiv, trygg och säker. Som exempel på investeringar nämns i budgetpropositionen busshållplatser, resecentrum, tillgänglighetsanpassning, säkra gångpassager, spårfordon och kollektivtrafikanläggningar vid flygplatser. Utskottet delar motionärernas syn att det är viktigt att följa prisutvecklingen när det gäller kollektivtrafiken. Utskottet välkomnar därför att Trafikanalys har tittat på detta i rapporten av marknadsöppningar i kollektivtrafiken (2013:13). Av rapporten framgår att det är svårt att mäta priser, särskilt inom tågtrafiken då det är alltmer ovanligt med en prislista. Vidare anges att det är problematiskt att sammanställa och jämföra vad det kostar att resa med olika kollektivtrafikutförare i då förutsättningarna i olika län skiljer sig åt och det tillämpas skilda system för betalning, zonindelning och rabatter. Av rapporten framgår också att priserna i kollektivtrafiken har ökat betydligt mer än både transportpriserna och priserna för varor och tjänster i stort . Av SKL:s rapport Vad förklarar kollektivtrafikens snabba kostnadsökning? framgår bl.a. att kommunernas och landstingens kostnader för kollektivtrafik har ökat .