bet · H101SoU11 · 2014-03-31 00:00:00 — 2013/14:SoU11 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:57 Ett värdigt liv–äldrepolitisk översikt 2006–2014 och tre följdmotioner. I ärendet behandlas också ett motionsyrkande från allmänna motionstiden och 68 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Av dessa behandlas 23 förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma fråga som har behandlat i tidigare betänkanden . I skrivelsen redogör regeringen för huvuddragen i den förda äldrepolitiken 2006–2013. Regeringens mål för äldrepolitiken har samlats i tre huvudsakliga inriktningar: värdighet och välbefinnande, självbestämmande och valfrihet samt kvalitet i vård och omsorg. I skrivelsen redovisas också internationella jämförelser av vård och omsorg för äldre. Utskottet avstyrker motionerna, främst på grund av pågående arbeten, och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet finns 12 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:So393 av (SD), 2013/14:So7 av m.fl. (S), 2013/14:So9 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 2013/14:So221 av (S) yrkandena 1–3 och 5, 2013/14:So229 av (S), 2013/14:So254 av (FP), 2013/14:So273 av (S), 2013/14:So305 av (M), 2013/14:So330 av (S), 2013/14:So333 av (S), 2013/14:So359 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:So403 av m.fl. (S), 2013/14:So430 av och (båda S), 2013/14:So435 av (S), 2013/14:So448 av (M), 2013/14:So457 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2013/14:So460 av Per Ramhorn (SD) i denna del, 2013/14:So470 av och (båda M), 2013/14:So529 av och (båda SD) i denna del, 2013/14:So533 av Per Ramhorn (SD), 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkandena 2, 5, 7 och 20–22, 2013/14:So630 av (S), 2013/14:So646 av (M), 2013/14:So651 av m.fl. (S) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkandena 51–54. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Stöd till anhöriga med utländsk bakgrund 2013/14:So9 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 30. Reservation 5 (MP, V) 2013/14:So9 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 6 (S, MP, V) 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkandena 25 och 26. Reservation 7 (V) 2013/14:So8 av Per Ramhorn (SD) yrkandena 1–3, 2013/14:So9 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11, 2013/14:So366 av (M) och 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11. Reservation 8 (S, MP) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) 2013/14:So9 av m.fl. (V) yrkandena 12–15 och 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkandena 8, 9, 28 och 29. Reservation 11 (MP) Reservation 12 (V) lägger skrivelse 2013/14:57 till handlingarna. Äldrefrågor – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S), Shadiye Heydari (S) och (C). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i betänkandet regeringens skrivelse 2013/14:57 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 och tre följdmotioner. I ärendet behandlas också ett motionsyrkande från allmänna motionstiden liksom 68 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att 23 av dessa behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma fråga som har behandlat i tidigare betänkanden , se bilaga 2. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av inriktning och utveckling av äldrepolitiken . Vidare redovisar regeringen sin bedömning av fortsatta utmaningar inom äldrepolitiken. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äldrepolitikens inriktning. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD) och 4 (V) samt särskilt yttrande 1 (V). Genomgående för regeringens initiativ inom äldrepolitiken är att de äldre sätts i centrum. Att få fortsätta vara den person man varit tidigare också när man har behov av samhällets omsorg är centralt. Vård och omsorg för äldre personer är ett område som ständigt förändras, vilket kräver en aktiv och framåtsyftande politik. Regeringen menar att det centrala för en sådan politik å ena sidan är de enskilda personernas hälsa, behov och önskemål för ett hälsosamt och aktivt åldrande. Å andra sidan handlar det om de långsiktiga behoven av personella, ekonomiska och andra resurser samt utvecklingen av kvalitet. De senaste årens utvecklingsarbete visar enligt regeringen att stora förändringar är möjliga . Regeringen har tillsammans med kommunerna och landstingen samt offentliga och enskilda utförare tagit viktiga steg för utveckling av god kvalitet och god hushållning med ekonomiska och personella resurser. Regeringen anför vidare att varje person som behöver vård och omsorg alltid är unik och har rätt att få hjälp och sina personliga önskemål tillgodosedda utifrån sina specifika behov. Äldre har numera rätt att själva välja när och hur de vill ha omsorg. Dessa utgångspunkter är enligt regeringen centrala för att äldre personer ska kunna känna värdighet och välbefinnande. Vad vården och omsorgen gör, hur det görs och vilka resultat det leder till måste vara lätt tillgängligt för alla. Brukarundersökningar, öppna jämförelser och e-hälsa är viktiga steg för att öka transparensen menar regeringen. Ytterst handlar det också om tilltron till den gemensamt finansierade välfärden. Det är kommuner och landsting som ansvarar för vård och omsorg för äldre. Statens huvudsakliga uppgift inom äldreområdet är att nära följa utvecklingen. behöver utvecklingen stödjas och ibland kan innebörden av de lokala huvudmännens ansvar behöva tydliggöras. Regeringen har genomfört flera lagändringar. I andra fall, som hemsjukvårdens fortsatta kommunalisering eller vården och omsorgen om de mest sjuka äldre, har en nationell samordnare underlättat samverkanslösningar. Regeringens mål för äldrepolitiken finns uttalade i regeringsförklaringarna och 2010. Målen har i skrivelsen samlats i tre huvudsakliga inriktningar – värdighet och välbefinnande, självbestämmande och valfrihet, samt kvalitet i vård och omsorg. Med den indelningen som grund redovisas regeringens insatser inom området. Lagen (2008:962) om valfrihetssystem infördes LOV – lagen om valfrihetssystem (2008:962). Syftet med reformen är att skapa ökad valfrihet för den enskilda brukaren genom att öka mångfalden av aktörer samt mångfalden i utbudet inom bl.a. äldreomsorgen och stödet till personer med funktionsnedsättning. Genom de äldres ökade möjligheter att välja utförare av den offentligt finansierade servicen förväntas även tillgängligheten, kvaliteten och effektiviteten öka i de insatser som erbjuds. Över 900 utförare är verksamma inom de kommunala valfrihetssystemen. I ett 50-tal kommuner finns det bland dessa enskilda utförare sådana som erbjuder en särskild inriktning eller specialkompetens i sin verksamhet. Det handlar ofta om kunskaper i andra språk eller att utförarna erbjuder specialkunskap om olika sjukdomar eller särskilda vårdinriktningar. I ett tiotal kommuner erbjuder utförare vad som kan kallas för särskild kulturell eller religiös kompetens. Ett annat specialområde är utförare med särskild kunskap om kost och nutrition. Det finns även utförare som är hbt-certifierade, andra erbjuder sociala hundar och några utförare erbjuder ledsagning för dövblinda. I samband med införandet av reformen gavs ett antal regeringsuppdrag till olika myndigheter. Sammantaget har redovisningarna från uppdragen ökat kunskaperna om reformens betydelse ur brukarperspektiv och reformens betydelse för kvalitet, effektivitet och kostnader inom äldreomsorgen. Som exempel kan nämnas , Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv – slutredovisning. Av denna framgår bl.a. att de allra flesta uppskattar och vill ha möjligheter att välja utförare av hemtjänst men att det är viktigt att titta närmare på valsituationen. De som inte har förmågan att fatta egna beslut behöver stöd i sina val och omval. Av Statskontorets rapport om valfrihetssystem – Hur påverkar den kostnader och effektivitet i kommunerna? (2012:15) framgår bl.a. att de äldre har blivit mer nöjda med i kommuner som har ett valfrihetssystem enligt LOV och att LOV ökar förutsättningarna för kommunerna att få bättre kontroll över kostnadsutvecklingen. , eller enskild regi, spelar det någon roll? – en jämförelse av utförare av vård och omsorg om äldre, ger inte någon entydig bild av kvalitetsskillnader i vården och omsorgen om äldre utifrån om verksamheten bedrivs i eller enskild regi. Vidare har på regeringens uppdrag utarbetat en vägledning om upphandling av vård och omsorg för äldre och uppföljning av denna verksamhet, Ställa krav på kvalitet och följa upp – en vägledning för upphandling av vård och omsorg för äldre, att användas som ett stöd i upphandlingsprocessens behovsanalys för att identifiera och beskriva vilken vård och omsorg det är aktuellt att upphandla. tillsatte regeringen en utredning med syftet att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. Uppdraget ska redovisas (Ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster, dir. 2012:131). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv med slutdatum . Den nationella värdegrunden infördes i socialtjänstlagen (2001:453). Värdegrunden uttalar att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Värdighetsreformen tar enligt regeringens proposition (prop. 2009/10:116) avstamp i att varje människa har en grundläggande värdighet och ett unikt värde redan i att vara människa. Begreppet värdigt liv har en övergripande karaktär och kan innebära sådant som respekt för privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet, individanpassning, insatser av god kvalitet och gott bemötande av den äldre personen och hennes eller hans närstående. Den äldre personen behöver kunna påverka den omsorg hon eller han får såväl när det gäller innehållet i ett beslut om bistånd, som hur insatserna ska genomföras. Den äldre kvinnan eller mannen måste kunna påverka när hon eller han vill stiga upp eller gå och lägga sig, när måltiderna ska intas och vilken mat man önskar äta. I möjligaste mån bör det vara möjligt att påverka vilken personal som ska utföra insatserna. Självbestämmande innebär även rätt att tacka nej den omsorg som erbjuds. Regeringen betonar vidare att människor har olika behov, önskemål och intressen. Det förutsätter en lyhördhet inför varje persons unika förutsättningar och behov. Till individuellt anpassad omsorg kan höra att bl.a. erbjuda omsorg på det språk som den äldre förstår eller omsorg som på annat vis är kopplat till den äldre personens identitet. Inom ramen för en individuellt anpassad omsorg hör även att beakta olikheter i kvinnors och mäns behov och önskemål samt i övrigt vara lyhörd för individers olika förutsättningar och behov utifrån kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. En lokal värdighetsgaranti, lämnad av kommunen, tydliggör vad de äldre kan förvänta sig och tar sin utgångspunkt i bl.a. hur man ska säkra eller värna den enskildes självbestämmande, delaktighet och integritet. Regeringen anser att det är viktigt att ta fram och införa lokala värdighetsgarantier för att göra det tydligt för äldre personer, anhöriga och kommuninvånare vad de kan förvänta sig av äldreomsorgen i kommunen och har därför –2012 stimulerat kommunerna till detta genom vägledning och ekonomiskt stöd. infördes nya regler i socialtjänstlagen (2001:453) om anmälan av missförhållanden, lex . Bestämmelserna utvidgades från att omfatta äldreomsorg till att gälla hela inklusive verksamhet vid . All personal m.fl. ska medverka till god kvalitet i verksamhet och insatser. De är skyldiga att rapportera om missförhållanden eller påtagliga risker för missförhållanden. Personal i enskild verksamhet anmäler till den som bedriver verksamheten, medan personal i kommunalt bedriven verksamhet anmäler till berörd socialnämnd. Alla allvarliga missförhållanden eller påtagliga risker för allvarliga missförhållanden ska anmälas till Inspektionen för vård och omsorg av socialnämnden, ledningen för eller av den som bedriver yrkesmässig enskild verksamhet. Regeringen har vidtagit flera åtgärder i syfte att hjälpa och stödja kommunerna när det gäller att öka kunskapen och höja kompetensen bland omsorgspersonal när det gäller våld mot äldre. håller på att ta fram ett utbildningsmaterial med särskilt fokus på våld mot äldre kvinnor och män, och i har med hjälp av regeringens särskilda utvecklingsmedel genomfört en utbildning om våld mot äldre inom äldreomsorgen i : Våga se, våga fråga, våga agera!. har utbildningens steg 2 och 3 genomförts. Utbildningen riktar sig till förtroendevalda, kommunernas äldreomsorg, privata verksamheter, ideella organisationer och till andra som kommer i kontakt med äldre. Därutöver avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra informationsinsatser i länen. Syftet är att påverka attityder, kommunicera hur våld mot äldre kan identifieras och förebyggas, visa på goda exempel samt informera om utbildning och andra verktyg som finns att tillgå. Målgrupperna är kommunpolitiker och tjänstemän. Därutöver avser regeringen att återkomma till med en redovisning av regeringens strategi för att motverka våld mot äldre. Strategin är tänkt att bl.a. utgöra ett praktiskt stöd i det kommunala planerings- och utvecklingsarbetet när det gäller våld mot äldre. Regeringen anser att det är angeläget att det hälsofrämjande och förebyggande arbetet på lokal och regional nivå förstärks och utvecklas. Det är särskilt viktigt att skapa stödjande miljöer och mötesplatser för äldre och deras anhöriga samt att vidareutveckla samverkan med föreningslivet. Av dessa skäl gav regeringen () i uppdrag att i samarbete med verka för ett hälsosamt åldrande och främja ett aktivt åldrande genom att dels ta fram vägledning till kommuner och landsting, dels initiera och administrera försöksverksamheter som involverar landsting, kommun och ideell sektor. Den nationella vägledningen lanserades i form av en webbplats – Seniorguiden (). Seniorguiden samlar kunskap och ger inspiration för att främja ett hälsosamt åldrande. Vägledningen vänder sig främst till politiker, beslutsfattare eller tjänstemän på olika nivåer inom landsting eller kommuner. Försöksverksamheter med en samverkansmodell har prövats i fyra landsting och 16 kommuner . Samverkansmodellen gör det möjligt för landsting och kommuner att bygga partnerskap med den ideella sektorn inom befintliga strukturer. Försöksverksamheterna riktar sig till kvinnor och män med lättare sjuklighet i åldrarna 60–. De insatser som genomförs är fysisk hälsoundersökning, upprepade motiverande samtal och erbjudande om ett brett utbud av aktiviteter. Såväl samverkansmodellen som insatserna har kontinuerligt följts upp. Utvärderingen 2013 visar bl.a. att regelbundna hälsokontroller med muntlig eller skriftlig återkoppling förbättrat hälsan hos målgruppen. För att säkert kunna uttala sig om långvariga effekter har regeringen i budgetpropositionen aviserat ett uppdrag till FHI att genomföra ytterligare en uppföljning av försöksverksamheterna (prop. 2013/14:1 Utgiftsområde 9, s. 178). Slutredovisning beräknas kunna ske . Den dagliga vården och omsorgen om äldre ska säkerställa och förebygga att den enskilde inte drabbas av sjukdomstillstånd som leder till inläggning i slutenvård som hade kunnat undvikas. För den äldre personen kan en resa till akutsjukvården innebära onödig och farlig exponering för infektioner, långa väntetider och ökade förvirringstillstånd. Ett resultatbaserat stöd ges till kommuner och landsting för att främja ett hälsofrämjande perspektiv och nå en mer sammanhållen vård och omsorg som utvecklar vård, rehabilitering och ett tryggt och gott omhändertagande utifrån den äldres behov. För att mäta utvecklingen används de etablerade indikatorerna undvikbar slutenvård och återinläggning . fick regeringens uppdrag att ta fram en vägledning för att utveckla det psykiatriska stödet till äldre personer med psykisk ohälsa, sjukdom eller funktionsnedsättning. har i en rapport visat att äldre inte får tillgång till specialiserad psykiatrisk öppen- och slutenvård i samma utsträckning som yngre personer och därför riskerar att bli underbehandlade (Äldres behov av psykiatrisk vård och stöd, 2012). Det är, enligt rapporten, relativt vanligt med olämplig läkemedelsbehandling av äldre. Det gäller exempelvis användningen av ångestdämpande läkemedel och sömnmedel. Trots att många får överförskrivning av psykofarmaka var det också relativt vanligt att äldre med behov av psykofarmaka underbehandlades. genomförde olika aktiviteter inom området. En webbaserad kunskapsguide utvecklades i samverkan med Kommuner och Landsting och andra myndigheter. Informations- och kunskapsmaterial framställdes och spreds t.ex. vid föreläsningar för vård- och omsorgspersonal. Därutöver har gett stöd till utvecklingssatsningar inom området psykisk ohälsa bland äldre, i första hand med fokus på samarbete mellan huvudmännen. –2013 har tre vägledningsdokument tagits fram. Den ena vägledningen riktar sig till allmänläkare och sjuksköterskor och tar fasta på hur man upptäcker, diagnosticerar, behandlar och följer upp psykisk ohälsa bland äldre personer. Den andra riktar sig till personal med innehåll om vad som är psykisk ohälsa, att upptäcka ohälsa, relationsarbete och när man ska ta kontakt med andra yrkesgrupper. Den tredje vägledningen riktar sig till ansvariga politiker och tjänstemän kring utvecklandet av samverkansöverenskommelser, med fokus på äldre personer med psykisk ohälsa i enlighet med kraven i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen om samverkan. Barn- och äldreministern har utsett en nationell äldresamordnare som –2014 ska samordna satsningen på de mest sjuka äldre (). Gruppen definieras enligt följande av : Mest sjuka äldre är personer som har omfattande nedsättningar i sitt funktionstillstånd till följd av åldrande, skada eller sjukdom. Målet för satsningen är att de mest sjuka äldre ska kunna åldras i trygghet och självbestämmande med tillgång till god vård och omsorg. Satsningen kommer att uppgå till under dessa år. Pengarna som satsas i projektet ska kopplas till resultat och prestation vad gäller förbättring av vård och omsorg för de mest sjuka äldre. Genom ekonomiska incitament vill regeringen tillsammans med Kommuner och Landsting förbättra samverkan mellan kommuner och landsting och se till att vården i högre grad utgår från patientens behov. Satsningen har delats in i åtta delområden: skapa samverkan och samordning god hälsa, vård och omsorg god och säker läkemedelsanvändning god vård i livets slutskede god vård vid demenssjukdom bättre ta till vara individens och anhörigas resurser och synpunkter utveckla kunskap, kvalitet och kompetens bättre uppföljning och utvärdering. Sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre har regeringen ingått årliga överenskommelser med Kommuner och Landsting kring vård och omsorg för de mest sjuka äldre. I dessa överenskommelser har statsbidraget inriktats mot att stödja kommuner och landsting och andra aktörer i att utveckla ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete. har satsningen successivt breddats och inriktats på att ge stöd till ett långsiktigt förbättringsarbete med fokus på en förbättrad kvalitet och en bättre sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre. Denna bredare satsning fortsätter även 2014. De medel som avsatts och framåt fördelas huvudsakligen enligt en prestations- och resultatbaserad modell där mål och krav successivt höjs. Med de mest sjuka äldres behov i centrum syftar satsningen till att genom ekonomiska incitament uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. För att ha möjlighet att delta i tilldelningen av de prestationsbaserade medlen som avsätts är parterna överens om att huvudmännen måste uppfylla vissa grundläggande krav. gäller bl.a. att det i länet ska finnas en struktur för ledning och styrning i samverkan. En gemensam handlingsplan ska bl.a. innehålla en beskrivning av förbättringsområden utifrån lokala förutsättningar och konkreta och mätbara mål. ska kommuner och landsting vidare dokumentera hur det systematiska förbättringsarbetet bedrivits när det gäller vård och omsorg för äldre och hur de använt de resultat som framkommit för att utveckla verksamheternas kvalitet. har två kvalitetsregister, och Senior alert, valts ut för utvecklingsstöd med syfte att användas i hela landet. har regeringen även gett utvecklingsstöd till ytterligare två kvalitetsregister – (Sve Dem) och Svenskt register för Beteendemässiga och Psykiska Symptom vid Demens (BPSD). Samtliga fyra register innehåller uppgifter om angelägna förbättringsområden som är relevanta för de mest sjuka äldre. Deltagande i registren kan stimulera personalen till ett förändrat arbetssätt. Det handlar om att på ett systematiskt och standardiserat sätt förebygga fallskador, undernäring, trycksår, förbättra munhälsan, den palliativa vården och demensvården. Via registren blir vårdens och omsorgens resultat mer synliga. Regeringen har på olika sätt satsat på att stärka kompetensen i äldreomsorgen. genomförs Omvårdnadslyftet, en kompetenssatsning som riktar sig till baspersonal inom äldreomsorgen. Satsningen pågår –2014 och omfattar totalt . Syftet är att stärka den grundläggande kompetensen och även kunskaper som behövs för specialiserade uppgifter. har ca 10 000 personer påbörjat en utbildning inom ramen för Omvårdnadslyftet. Regeringen genomför även en värdegrundsutbildning för biståndshandläggare, medicinskt ansvariga sjuksköterskor, medicinskt ansvariga för rehabilitering och enhetschefer inom äldreomsorgen. Värdegrundsutbildningarna avslutas –2014. Regeringen beslutade om en satsning på på en ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer –2015. Framtidens valfrihetssystem – inom (SOU 2014:2) lämnades utredningen valfrihetssystem – inom (SOU 2014:2). Betänkandet innehåller en beskrivning av hur valfrihetssystemen utvecklats och dess betydelse för brukarna och en jämförelse av kvalitet, kostnader och effektivitet mellan kommuner som tillämpar respektive inte tillämpar lagen om valfrihet, LOV. Även sambandet mellan vinstutdelning, ersättningssystem och kvalitet samt frågor om kvalitetssäkring och ekonomisk uppföljning behandlas. Utredningen föreslår bl.a. följande: ges i uppdrag att utveckla och förvalta en vägledning om hur information i valfrihetssystem kan förmedlas till personer som har nedsatt beslutsförmåga. ges i uppdrag att utveckla och förvalta en vägledning som stöder den personal som ska informera brukarna om valet av utförare. I socialtjänstlagen föreskrivs att alla kommuner ska skapa förutsättningar för brukarna att välja utförare av hemtjänst. Kommunen beslutar själv vilka delar av som ska omfattas av möjligheten att välja. Kommunen väljer själv vilket upphandlingssätt som ska användas för att uppnå valfrihet. De kommuner som inte har ansökt om stimulansbidrag för att förbereda och utveckla valfrihetssystem ska kunna ansöka om bidrag. Även kommuner som har fått stimulansbidrag men som därefter beslutat att inte införa valfrihetssystem ska kunna få del av medlen. Åtgärder för att främja äldres hälsa, trygghet och självbestämmande (dir. 2014:2) beslutade regeringen att en särskild utredare ska lämna förslag till åtgärder som främjar äldres hälsa, trygghet och självbestämmande (dir. 2014:2).