bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Det är naturligtvis utifrån att vi ska ha en process där vi följer regelverket. Ordföranden: Om vi går tillbaka till frågan: Vad var svar på frågan varför man inte hade begärt ett vidi från finansen? : Det uppfattade jag att redovisade här i KU, men enligt vår uppfattning kräver regelverket en gemensamberedning. Gemensamberedning ska avslutas med att ett vidi lämnas, som huvudregel skriftligt. Enligt uppfattning föreligger det inte tysta medgivanden. Det skulle försätta i en nästan omöjlig arbetssituation om fackdepartement kunde gå vidare med olika beslut som påverkar statens budget eller statens förmögenhetsmassa utifrån att man uppfattar ett tyst medgivande, utan det måste finnas ett vidi. Huvudregeln är att detta vidi ska vara skriftligt. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Ordföranden: det så? Jag har inte uppfattat detta tydligt. Ansåg att det fanns ett tyst medgivande? : Jag kan bara återge hur jag uppfattade vad sade på KU-förhöret. Enligt min uppfattning finns det ingen otydlighet i regelverket. Det framgår att det ska vara gemensamberedning. Vi har gemensamberedning i tusentals ärenden. Fackdepartementen är väl medvetna om att det ska avslutas med ett vidi. är ett kärnbegrepp i arbetsformer. Jag inser att det inte är ett vedertaget begrepp för allmänheten, men i är det en helt avgörande fråga: Har man vidi, alltså har budgetavdelningen sett beslutet och lämnat godkännande? Ordföranden: fråga gäller inte vad sade utan vad sade när ringde upp eller gick över och frågade varför man inte fick en begäran om ett vidi. Jag uppfattade att finansministern var förvånad och tyckte att det inte var i enlighet med regelverket. Då togs det väl en kontakt med , och vad var förklaringen därifrån? : Jag kan inte spekulera i det. Jag har inte själv haft en sådan kontakt. Det har säkerligen skett på tjänstemannanivå, och jag kan inte spekulera i vilka slutsatser de drog eller inte drog av detta. Därför valde jag att svara på det andra sättet. Jag beklagar, herr ordförande, om jag på det sättet Ordföranden: var alltså inte intresserad av att få reda på hur detta kom sig? : Jag ville säkra att vi skulle ha ett regelverk som gjorde att vi följer beredningsrutinerna i , och det här var ett beslut som jag inte hade kännedom om innan det blev offentligt. Jag vill inte göra några bedömningar av hur olika personer på upplevde det. Ordföranden: det vanligt att fackdepartementet struntar i att begära vidi eller genomföra gemensam beredning? : Det förekommer praktiskt taget nästan aldrig. Ordföranden: I så fall borde det rimligtvis uppröra finansministern när ett jättelikt beslut inte tas i enlighet med riktlinjerna. Själv skulle jag i en sådan situation höra efter vad det är som har hänt och varför, och vilja ha ett svar på det. Varför skedde inte det? Hade du så mycket annat att göra så att du inte brydde dig om att ta reda på det? : Jag ställde givetvis frågor om detta till min organisation när det hela blev offentligt. Jag har dock ingen anledning att inför redovisa mina egna eller tjänstemännens känsloupplevelser i samband med detta. Vad vi gjorde var att klarlägga att det inte hade funnits något vidi. I övrigt vill jag inte kommentera det. Det är inte relevant vad jag upplevde för känslor . Ordföranden: du om det? : Jag diskuterade inte den frågan direkt med då, utan vi diskuterade den inom för att klarlägga hur våra rutiner hade sett ut och varför det inte förelåg något vidi. Ordföranden: Men skälen vill du inte redovisa. : Jag diskuterade också frågan med statsministern den dagen för att efterhöra om han hade haft information om detta, och det hade han inte. Det är inte våra känsloliv som är centrala här. Ordföranden: Det var inte känslolivet jag frågade efter. Jag förstår att det fanns en viss upprördhet, men det var själva skälen jag efterfrågade. Så till en annan fråga. Finansministern kom själv in på det strategiska arbetet med , och vi uppehöll oss en del kring det med . I våra handlingar har vi en rapport från med en sammanfattning i fyra punkter. I den första punkten sägs att en strategisk inriktning mot europeisk tillväxt anses vara mest värdeskapande och innehåller en klimatambition och så vidare. I den andra punkten sägs att inriktningen troligen kommer att kräva kapitaltillskott och ett breddat ägande . Denna rapport kom , innan beslutet togs att köpa Nuon för 89 eller 97 miljarder – beroende på hur man gör värderingen. Såvitt jag förstår var aktivt med i processen att ta fram en ny strategi. Anser finansministern att detta speglar de slutsatser som togs i i denna fråga? : Jag delar till fullo den beskrivning har gett i denna fråga. Beredningsarbetet för en ny strategi avslutades med en proposition som beslutades i . Den propositionen bereddes givetvis mellan och enligt alla riktlinjer som finns. Ställningstagandet man landade i är att man ska ägna sig åt att konsolidera och säkra att bolaget blir en ledande aktör för hållbar energiproduktion i hela sin verksamhet. Vi vet hur denna diskussion landade. Det blev en proposition med det innehållet, och den ställde sig bakom. Ordföranden: Men rapport, som både och personal varit med och tagit fram, kommer fram till en helt annan slutsats som handlar om tillväxt. Det blir mer naturligt att i det skenet se köpet, alltså om man ser det som en del i en process där regeringen kommer fram till en strategi som handlar om en europeisk tillväxt och att man tar beslut om Nuon och efter det går in för en fas av konsolidering. Håller du inte med om att det låter mer rimligt än att man först kommer fram till en strategi som inte återfinns i papperen och tar ett beslut som står i direkt motsatsställning till denna strategi? : Jag kan bara hänvisa till att redogjorde för att när man landade i att ville ha en större förändring av strategi sade rättsavdelningen, på ett naturligt sätt, att det förutsatte ett riksdagsbeslut om proposition. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Propositionen har många olika typer av underlagsmaterial. Det är inte en proposition där man har haft en SOU som remitterats. Jag föreställer mig att rapporten från konsultbolaget har varit en del av processen, men ställningstagandet som regeringen landar i är tydligt motiverat och redovisat i propositionen som sedan har riksdagsbehandlats. Den har en annan inriktning, och det är det som är avgörande. Ordföranden: Jag menar att skillnaden är före och efter, om man först kommer fram till ställningstagandet om tillväxt innan man köper och sedan köper för att därefter komma fram till ett annat ställningstagande. Då blir det mer logiskt än att man har gjort precis tvärtom mot vad man har kommit fram till. Låt mig säga så här i stället: Om regeringen eller som ägare till hade velat följa den strategi som man säger sig ha kommit fram till om att effektivisera och konsolidera hade man mycket väl kunnat hänvisa till att man jobbade med en ny strategi, och i det skedet ville man inte ta ett beslut om ett stort köp. Det hade varit en logisk förklaring. : Jag vill tona ned betydelsen av en enskild konsultrapport. Som jag uppfattade var både dåvarande näringsminister och också hennes statssekreterare tydliga med att de ville se en större förändring av . Det hade diskuterats i olika sammanhang, och det finns även en del offentliga kommentarer från som tydde på att hon ville se en annan inriktning på . Då måste man göra ett propositionsarbete. Detta arbete har givetvis en bredare grund än en enskild konsultrapport, så jag vill därför tona ned betydelsen av McKinseyrapporten. När det gäller propositionen har den beretts enligt alla konstens regler i ett gemensamt ställningstagande från regeringen och sedan också riksdagsbehandlats. (S): På låter det som att departementen är helt isolerade, men regeringen har ju ett kollektivt ansvar för att regera . Anser att han som finansminister inte har något ansvar för Nuonaffärens handläggning, beredning och genomförande? : Mitt ansvar är tydligt. Det är att jag som finansminister ska säkra att tar ställning i samband med att det sker gemensam beredning. Det är den normala arbetsformen för ett finansdepartement i ett regeringskansli. I detta fall har jag inte haft kännedom om att man ska göra detta ställningstagande, och det finns inget vidi på det ställningstagandet. I en vidare mening är det givetvis så att regeringen har ett kollektivt beslutsansvar. I och med att har lämnat ställningstagandet är vi i regeringen kollektivt ansvariga för det. (S): Hur tycker finansministern att han och övriga i regeringen har skött Nuonaffären? : Jag har redogjort för hur jag ser på det. Det första är att priset är rimligt när affären genomförs. Det är noga genomtröskat. Inte mindre än fyra investmentbanker har arbetat igenom det. har en högt kvalificerad styrelse som har haft upprepade diskussioner om det, vilket redovisades här av , som är en mycket erfaren näringslivsperson, gör bedömningen att man med marginal klarar avkastningskraven. Då landar i att fatta detta beslut. Aktiebolagslagen är tydlig, och det ligger i styrelsens ansvar att ta detta beslut. Sedan har det gjorts nedskrivningar, och hade de inte förekommit är jag tveksam till om vi hade fått någon större diskussion om detta. Det fanns ingen omfattande kritik av Nuonaffären när den genomfördes. Det var inga analytiker som sade att den var felprissatt. Men sedan kom förändringarna då skiffergasen påverkade kolpriserna och då krisen och kolpriserna påverkade utsläppsrätterna, vilket i sin tur gjorde att vi fick en bred nedstängning av gasbaserad elproduktion. Bara rörde det sig om ca 250 miljarder i nedskrivningar för den europeiska energimarknaden. RWE, det statliga tyska bolaget som köpte Essent , har gjort nedskrivningar på 43 miljarder, om jag minns siffrorna korrekt. Min bedömning är att denna affär genomfördes, på de grunder som fanns vid det tillfället, utifrån att det var ett marknadsmässigt pris. Sedan fanns det en brist i beredningsprocessen, och det rör ställningstagandet i ägarsamordningen. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon (3.1) Vissa frågor om statsråds affärer med och innehav av värdepapper (4.2) Ordföranden: till och dagens utfrågningar! Jag vill säga välkommen särskilt till statsministern, som har kommit hit för att bli utfrågad i två olika ärenden. Det är dels köp av Nuon och frågor kring hur detta bereddes i regeringen, dels aktieaffärer och följdfrågor som har kommit upp i granskningen av detta. Innan vi går in på själva sakärendena har det kommit upp en fråga i sammanhanget, och det handlar om besked att hon inte avser att komma till för att svara på frågor. Statsministern kommenterade detta i medierna med att det är frivilligt för före detta ministrar att komma. Jag vill därför först ställa frågan vad statsministern menade med det. : Herr ordförande! Det är eget beslut, och som jag uppfattar det kan vi väl uttrycka det som en konstitutionell praxis att man som sittande statsråd uppträder i . Ordföranden: Men det är också konstitutionell praxis att före detta ministrar kommer till när kallar. : Det är som sagt beslut att inte närvara inför . Hon lämnade regeringen . Ordföranden: statsministern med innan hon tog beslutet? : Det gjorde jag inte. Ordföranden: statsministern att det är en skyldighet för ministrar att medverka i granskning av regeringen? : Det finns ingen regel som säger detta, men för mig har det varit en naturlig konstitutionell praxis att uppträda inför – jag tror att det nu är sjunde gången jag uppträder inför . Det finns dock en möjlighet för ett enskilt statsråd att fatta ett eget, annat beslut. Det har gjort i det här fallet. Ordföranden: statsministern att agerandet aktualiserar en lagändring? : är det ju jag som är satt att granskas, så jag får väl säga att jag tycker att det mer är en fråga för och att bestämma. Ordföranden: Då går vi över till sakärendet Nuon. Statsministern får möjlighet att ge sin bild av skeendet innan vi går över till frågor. : Herr ordförande, ärade ledamöter! Granskningsärendena handlar om det statliga bolaget förvärv av Nuon. Den ena anmälan rör om dåvarande näringsministerns hantering av förvärv av Nuon var förenligt med gällande regler och riktlinjer. Den andra anmälan rör om förvärvet skulle kunna skapa ett behov av kapitaltillskott till och om detta i så fall borde ha kommunicerats till . Låt mig inleda med några ord om statens roll i de bolag där staten är ägare. Som utskottet känner till regleras statliga aktiebolag liksom privata aktiebolag av aktiebolagslagen. I egenskap av företrädare för det statliga ägandet har regeringen således att beakta samma regler som andra bolagsägare. Ägarinflytandet utövas framför allt på bolagsstämman. Bolagsstämman utser styrelsen, och styrelsen utser i sin tur verkställande direktör. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltning av bolagets angelägenheter. Det är alltså styrelsen som fattar beslut om större förvärv. Ramarna för bolagens verksamhetsmål läggs fast av , och för förvärvet av Nuon gällde för ett verksamhetsmål . Vid tiden för förvärv av Nuon var arbetet i regeringen så fördelat att det var chefen för , alltså dåvarande näringsministern, som ansvarade för att företräda staten och regeringen som ägare till . Det är dock bolagets ledning och styrelse som ansvarar för den operativa verksamheten. Det är således styrelsen som enligt aktiebolagslagen ska ta ansvar för förvaltning av bolagets angelägenheter och bedöma bolagets risker och ekonomiska ställning. Staten ska givetvis vara en ansvarsfull ägare men måste också kunna lita på att styrelsen utför sitt arbete i enlighet med aktiebolagslagen. Vad gäller ansvarsfördelningen mellan styrelsen och ägaren angavs vid den aktuella tiden i arbetsordningen för att styrelsen genom styrelseordföranden skulle samordna sin syn med företrädare för ägaren i vissa frågor av större betydelse. Av handlingarna och av utfrågningarna framgår att styrelseordföranden , i enlighet med arbetsordningen i , samordnade frågorna om förvärvet med . I egenskap av företrädare för ägaren beslutade att ta in en bedömning från en oberoende finansiell rådgivare. Det framgår av skriftliga svar till utskottet vilket omfattande material den finansiella rådgivaren gick igenom innan man lämnade sin bedömning till . Som framgår av svar till utskottet blev rådgivarens bedömning att den av föreslagna köpeskillingen låg inom ramarna för vad som kunde uppfattas som rimligt utifrån köparens, det vill säga , perspektiv. Som den tidigare ordföranden för har framfört bedömde också en enig styrelse att priset var rimligt. En tjänsteman inom gjorde en analys som indikerade att ett förvärv av Nuon kunde innebära att avkastningskravet på inte skulle uppfyllas. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Av de tidigare utfrågningar utskottet har gjort framgår att denna analys, tillsammans med övriga underlag, beaktades inför det ställningstagande som gjordes. Den tidigare näringsministern har till utskottet och i andra sammanhang uttalat att hon ställde kontrollfrågor till bolagets styrelse avseende just denna fråga, det vill säga om bolaget skulle klara avkastningskravet om köpet genomfördes. Hon ska då ha fått ett jakande svar. tidigare styrelseordförande har vid utfrågningen i framfört att man bedömde att avkastningskravet skulle med marginal. Styrelsen var alltså enig. Styrelseordföranden gav lugnande besked till dåvarande näringsministern, och finansiella rådgivare bedömde att priset var rimligt. Förvärvet låg inom ramen för det av beslutade uppdraget för . Mot den bakgrunden gav den tidigare näringsministern, i egenskap av för dessa frågor ansvarigt statsråd i regeringen, beskedet till bolaget att ägaren inte hade något att invända mot förvärvet. Därefter fattade beslutet om att köpa Nuon. Bedömningar som görs av förvärvet gällande nivån på köpeskillingen beaktar inte hur det såg ut vid tiden för förvärv av Nuon och utvecklingen på energimarknaden därefter. Nuons produktion är till övervägande del baserad på just gas, och som anförts av finansministern har vi sett en utveckling där värdet på gasbaserad elproduktion har fallit kraftigt. Det har haft stor inverkan på det som senare skulle resultera i nedskrivningarna av bolagets värde. Den värdeminskning på gasbaserad elproduktion som har skett har bland annat berott på tre saker. En av dessa är att man i har börjat använda sig av så kallad skiffergas. Användningen av kol har därmed minskat i , vilket har gjort att kol har blivit billigare i förhållande till gas på den europeiska marknaden. Vidare har priset för utsläppsrätter fallit, vilket ytterligare missgynnar gaskraft i förhållande till kolkraft eftersom gas släpper ut mindre koldioxid än kol. En annan viktig faktor är att produktionen av förnybar energi, alltså framför allt solenergi, har byggts ut kraftigt inte minst i . Produktionen av solenergi mitt sammanfaller med den period när det är störst efterfrågan på el. Det har föranlett att priserna när efterfrågan är som störst har fallit med mellan , vilket har haft särskilt stor effekt för konkurrenskraften när det gäller just försäljning av gas. Allt detta har sammantaget kraftfullt reducerat lönsamheten just på gasbaserad elproduktion. Denna händelseutveckling var för förvärvet svår att förutspå. Som framkommit i granskningen var oberoende bedömare ense om att köpeskillingen för Nuon var rimlig. , som måste anses ha haft mycket god kännedom om marknaden och också är den som ansvarar för bolagets operativa verksamhet, gjorde bedömningen att köpet av Nuon skulle stärka . Såvitt jag känner till riktades det i anslutning till förvärvet ingen tydlig kritik från politiskt håll mot affärsmässigheten i förvärvet. Granskningsärendena har också kommit att handla om hur beredningen av ställningstagandet till ägarsamordningen skedde inom . Det har ställts frågor kring hur beredningen går till i och vilka som har varit informerade om att förvärvet skulle ske. Här vill jag till att börja med konstatera att riktlinjer för hur beredning skulle ske i ett fall som detta är tydliga – och var det även vid den aktuella tidpunkten. Som statsminister faller det naturligen på mitt ansvar att säkerställa att det finns riktlinjer och rutiner för beredning i . Av riktlinjerna följde att beredning skulle ske med . har i sitt svar till utskottet anfört att det inte stått att finna någon dokumentation som tyder på att deltog i någon gemensam beredning av det besked om ägarens syn på förvärvet som alltså senare lämnades till . Avslutningsvis vill jag konstatera att statliga aktiebolag, liksom privata, regleras av aktiebolagslagen. Det är således styrelsen som ska ta ansvar för bolagets angelägenheter och bedöma bolagets risker och ekonomiska ställning. Efter att ha genomfört en så kallad ägarsamordning med beslutade att förvärva Nuon. besked till i ägarsamordningen baserades, som framkommit, på ett omfattande och gediget underlag – däribland en bedömning från en oberoende finansiell rådgivare. Styrelsens ordförande uppgav på kontrollfråga från dåvarande näringsminister att avkastningskravet skulle . En enig styrelse i stod bakom beslutet utifrån vad som var känt då. Vid tillfället för förvärvet kan ställningstagande i ägarsamordningen alltså anses väl underbyggt. Därmed är jag beredd att svara på utskottets frågor. Ordföranden: Jag tänkte börja med att ställa några frågor. När fick statsministern reda på att var intresserade av att eventuellt köpa Nuon? : Jag fick reda på detta förvärv efter att det blev offentligt. Ordföranden: att affären hade diskuterats sedan tidig höst 2008 och beslutet inte togs av förrän kom det alltså inte till statsministerns kännedom att det här diskuterades i , i och även i vissa avseenden i ? : Jag fick kännedom om detta efter att det blev offentligt. Att det förekommer diskussioner om förvärv av bolag kan det säkert finnas många exempel på, där jag inte är fullt informerad. I det här fallet fick jag, som sagt, kännedom om detta efter att det blev offentligt. Ordföranden: När frågan kom upp meddelade att de ville skjuta på beslutet eftersom de ville göra färdigt ett strategiarbete som handlar om ägarens syn på bolaget och hur man ska arbeta med det framledes, vilken strategi man skulle ha med BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Kände statsministern till att det pågick ett sådant strategiarbete i med konsulter, och även , inblandade? : Det har funnits ett strategiarbete vad gäller som tidigare näringsministern hade initierat långt innan den här diskussionen var aktuell. Därför har det varit ett löpande strategi- och utvecklingsarbete i synen på och på andra statliga bolag. Det har resulterat i regeringsbeslut och riksdagsbeslut. Det var också fallet med den påbörjade strategin som ordföranden nu hänvisar till. När det gäller de närmare detaljerna kring detta finns det angivet i underlaget till och i tidigare utfrågningar. De närmare detaljerna var jag inte insatt i. Ordföranden: Jag tänkte att det möjligen kunde vara så att det inom regeringen fördes en diskussion om vilken strategi man skulle ha innan arbetet var färdigt . : Strategiarbetet i sig ledde ju fram till en proposition som lades fram, om jag minns rätt, . Det ledde därmed till slut fram till ett ställningstagande, ett beslut och alltså en proposition. Det fungerar så i att den typen av beredning kommer tätt inpå när själva propositionen ska tas fram. Det är först där och då, vid det tillfället, som det blir fråga om en beredningsprocess som sedan leder till en proposition. Ordförande: hela det förberedande arbetet när man tar fram underlag, och vilka förslag till strategi man ska ha, det kände statsministern inte till, deltog inte alls i någon diskussion om det? : Nej, inte i detaljerna. Nej, det gjorde jag inte. Ordföranden: Men på en övergripande nivå? : Jag känner till att det har funnits ett arbete med att förändra bolagsstyrningen, och det har resulterat i en hel del beslut. Detaljerna i detta kände jag inte till. Det ledde sedan fram till en process, men den landade först i en proposition. Ordföranden: diskussioner hade förevarit mellan statsministern och om att ett eventuellt nytt större förvärv var på gång med ? Ordföranden: Jag tycker att det låter lite märkligt. Vi har fått information till utskottet, i form av en anteckning, om att det fördes en diskussion och att statsministern också hade godkänt köpet innan tog det beslutet. Vad är kommentaren till det? : Jag vill understryka att beslutet om köp har skett i , ingen annanstans. Ordföranden: jag hänvisar till är beslut att godkänna styrelsens beslut. : Det som har skett är en ägarsamordning där i egenskap av ansvarigt statsråd har lämnat ett besked från regeringens sida att regeringen inte hade något att invända mot det beslut som sedan fattade, baserat på gediget underlag, som jag redogjorde för i mitt inledningsanförande. Det är det som har gjort, men jag var inte informerad om detta utan nåddes av informationen om förvärvet efter att det blev offentligt. Ordföranden: att statsministern har godkänt det är alltså felaktig? : Jag vet inte grunderna för hur den anteckningen har uppkommit, men varken den anteckningen eller andra anteckningar som finns i underlaget återspeglar hur beslutsfattande går till i eller vad som har skett i det här fallet. Ordföranden: Jag tänker mig att det här var en ganska turbulent tid. Det var finanskrasch och svenska industrin gick på knä. pågick diskussioner i och med om att göra den svenska historiens största kontantköp. Under de samtal som rimligtvis ska finnas mellan statsministern och vice statsministern kommer väl en sådan viktig affär upp på något sätt och diskuteras innan näringsministern, som också är vice statsminister, fattar ett sådant beslut? : Återigen, herr ordförande, beslutet fattas av . Det har genomförts en ägarsamordning där i egenskap av ansvarigt statsråd har ställt den i sammanhanget helt relevanta frågan huruvida detta var förenligt med avkastningskravet.