bet · H101SfU19 · 2014-06-05 00:00:00 — betänkande 2013/14:SfU19 Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2013/14:227 Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring, tre motioner som väckts med anledning av propositionen och ett överflyttat motions- yrkande. I propositionen lämnas förslag till vissa åtgärder som syftar till att upp- täcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Regeringen föreslår kompletterande bestämmelser om återkallelse av uppehållstillstånd som har beviljats för arbete om förutsättningarna för arbetstillståndet är uppfyllda, eller det arbete som arbetstillståndet beviljats för inte har påbörjats inom rimlig tid. I samband med detta föreslås även ett ökat skydd genom i vissa fall och utökade informationsinsatser. Regeringen anser att under löpande tillståndstid bör ges möjlighet att utföra efterkontroller när det gäller beviljade arbetstillstånd och föreslår att det ska införas en straffsanktionerad skyldighet för arbetsgivare att lämna uppgifter till om de anställningsvillkor som gäller för utländska arbetstagare som har beviljats arbetstillstånd. Ändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag och avstyrker motionerna. I ärendet finns tre reservationer (S, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring .................... Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (S) ......................................................... 2.Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (SD) ...................................................... Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (V)......................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motion väckt med anledning av proposition 2013/14:213...................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2013/14:227 och avslår motionerna 2013/14:Sf28 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Sf30 av m.fl. (V) yrkandena 1–6, 2013/14:Sf31 av m.fl. (S) yrkandena 1–5 och 2013/14:Sf32 av (SD) yrkandena 1–4. Reservation 1 (S) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), Finn (M), (S), (FP), (C), (M), (KD), (SD), (V), (S), (MP) och (S). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2013/14:227 och tre följd- motioner samt ett överflyttat motionsyrkande som väckts med anledning av proposition 2013/14:213. Inom har det utarbetats en departementspromemoria, Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (Ds 2013:57). I propositionen behandlas förslag som har lämnats i promemorian. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. I betänkandet behandlas även tre följdmotioner och ett överflyttat motionsyrkande som väckts med anledning av proposition 2013/14:213. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande. En redovisning av motionerna och regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och avslår motionsyrkanden bl.a. om bindande anställningserbjudanden, vandelsprövning, ökad kontroll, sanktioner och uppgiftsskyldighet. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (SD) och 3 (V). En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska enligt 2 kap. 7 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, ha ett arbetstillstånd. Kravet på arbetstillstånd gäller dock inte medborgare i de nordiska länderna, utländska medborgare som har permanent uppehålls- tillstånd i , EU/EES-medborgare, medborgare i och tredje- landsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat samt familjemedlemmar. Vidare gäller kravet på arbetstillstånd bl.a. inte vissa studenter, gästforskare och asylsökande samt vissa yrkeskategorier som ska arbeta enbart i . När de nuvarande reglerna om arbetskraftsinvandring trädde i kraft upphörde den s.k. myndighetsbaserade arbetsmarknadspröv- ningen. I stället är det arbetsgivarens bedömning av behovet av arbetskraft som är utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om arbetstillstånd. En grundläggande förutsättning för att arbetstillstånd ska beviljas är att anställningen ska göra det möjligt för utlänningen att försörja sig (6 kap. 2 § första stycket UtlL). Det innebär bl.a. att arbetstiden måste vara av sådan omfattning att inkomsten från anställningen inte är så låg att han eller hon behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för att täcka kostnaderna för bl.a. boende och uppehälle (prop. 2007/08:147 s. 59). En annan grundläggande förutsättning för arbetstillstånd är att de erbjudna anställningsvillkoren (lön, försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor) inte får vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (6 kap. 2 § första stycket 2 UtlL). För att säkerställa att så inte är fallet ska som huvudregel den berörda arbetstagarorganisationen ges tillfälle att yttra sig i ärendet (5 kap. 7 a § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF). Ett arbetstillstånd beviljas normalt för tid motsvarande anställnings- tiden. Ett arbetstillstånd får dock inte avse än . Om utlänningens anställning förlängs kan arbetstillståndet förlängas. sammanlagda tillståndstiden får dock inte vara längre än (6 kap. 2 a § första stycket UtlL). Ett arbetstillstånd ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete (6 kap. 2 a § tredje stycket UtlL). Uppehållstillstånd och arbetstillstånd får återkallas för en utlänning som medvetet har lämnat oriktiga uppgifter eller medvetet har förtigit omständigheter som varit av betydelse för att få tillståndet. Om utlänningen har vistats här i landet med uppehållstillstånd får uppehållstillståndet återkallas endast om det finns synnerliga skäl för det (7 kap. 1 § första och tredje styckena UtlL). Återkallelse av uppehållstillstånd och arbetstillstånd får även ske om det finns särskilda skäl för det. När det gäller uppehållstillstånd är huvudregeln att återkallelse får ske endast för en utlänning som ännu inte har rest in i (7 kap. 2 § UtlL). Uppehållstillstånd får dock i vissa fall återkallas för en utlänning som har rest in i landet. Det gäller bl.a. om utlänningens anställning har upphört under en pågående uppehålls- och arbetstillståndsperiod och utlänningen inte har sökt och beviljats arbetstillstånd med anledning av en ny anställning (7 kap. 3 § första stycket 2 UtlL). Regeringen framhåller att det i den allmänna debatten har framkommit uppgifter om fall då reglerna om arbetskraftsinvandring har missbrukats. Bland annat har det hänt att arbetstagare från tredjeländer i praktiken inte fått den lön och de övriga anställningsvillkor som utlovats och som legat till grund för de beviljade arbetstillstånden. Det finns också uppgifter om att det förekommer handel med anställningserbjudanden. I vissa fall har det varit fråga om rena skenanställningar. Det har vidare framkommit uppgifter att tredjelandsmedborgare som beviljats uppehålls- och arbetstillstånd och rest in i dröjer med att tillträda den aktuella anställningen och således inte heller uppbär lön m.m. . Reglerna om arbetskraftsinvandring får inte underlätta för oseriösa arbets- givare att hitta billig arbetskraft. Därför är kravet vid prövningen av rätten till arbetstillstånd att de erbjudna anställningsvillkoren inte får vara sämre än vad som gäller för arbetstagare som är bosatta i . Regeringen anser att det inte bör komma i fråga att ett uppehållstillstånd som beviljats för arbete ska fortsätta att gälla trots att det inte har bedrivits något arbete eller att arbetsförhållandena är andra än de som förutsattes för tillståndets beviljande. Reglerna för återkallelse av uppehålls- och arbets- tillstånd bör därför justeras så att de kan användas i fall då reglerna för arbetskraftsinvandring inte följs eller kringgås. Regeringen föreslår därför att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska återkallas för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd på grund av ett erbjudande om arbete om förutsättningarna för arbetstillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda. Vidare anser regeringen att det i förordning bör anges att i ett ärende om återkallelse av uppehållstillstånd för arbete på grund av ändrade anställningsvillkor i regel ska inhämta den berörda arbetstagarorganisationens yttrande över anställningsvillkoren. Vid en avvägning mellan vikten av att värna om det svenska systemet för arbetskraftsinvandring och de konsekvenser som en återkallelse kan få i det enskilda fallet ska, enligt propositionen, utgångspunkten vara att återkallelse ska ske. Det måste dock ha inträffat en förändring i de förhållanden som legat till grund för beviljandet av arbetstillståndet. Enbart en ändrad bedömning av om villkoren för tillståndet är uppfyllda bör inte ligga till grund för återkallelse. Om de faktiska anställningsvillkoren är sämre än vad som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen ska återkallelse ske, oavsett anledningen till att de är sämre. Om de faktiska anställningsvillkoren inte motsvarar vad som angavs i ansökningsförfarandet, men är i nivå med kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen och anställningen fortfarande gör det möjligt för utlänningen att försörja sig, ska återkallelse däremot inte ske. Regeringen anför vidare att enligt nuvarande ordning är möjligheterna att återkalla ett arbetstillstånd för den som dröjer med att påbörja det aktuella arbetet begränsade. Att en inte obegränsad del av vistelsen i kan komma att användas för andra syften än arbete inom ramen för en anställning kan öppna för olika former av kringgående av de migrationsrättsliga reglerna. Regeringen föreslår därför att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska återkallas för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL om utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag har påbörjat arbetet. Enligt 7 kap. 3 § första stycket 2 UtlL har en arbetskraftsinvandrare möjlighet att inom den s.k. omställningsperioden från det att anställningen upphörde söka en ny anställning och i förekommande fall ett arbetstillstånd. Bestämmelsen om omställningsperiod bidrar bl.a. till att motverka ett för starkt beroendeförhållande mellan arbetstagare och arbetsgivare. Regeringen anser att utlänningar vars anställning har upphört under utredning om återkallelse inte bör hamna i ett sämre läge än andra arbetskraftsinvandrare, utan de bör få en möjlighet till s.k. omställning. De kan redan befinna sig i en vansklig situation eftersom de kanske inte har förstått att de försämrade anställningsvillkoren inte uppfyllt kraven enligt utlänningslagen. Regeringen anser att det är rimligt att dessa utlänningar får en på sig för att söka ett nytt arbete innan en återkallelse kan bli aktuell och att en rimlig tid för omställning för dem kan vara från det att anställningen upphörde. Regeringen anser vidare att det är viktigt för en arbetskraftsinvandrare att ha kännedom om bl.a. de regler som gäller för arbetskraftsinvandring till , vad som gäller i förhållandet mellan arbetsgivaren och arbetstagaren samt rätten att gå med i en arbetstagarorganisation. Riskerna för utnyttjande minskar om arbetstagaren i ett tidigt skede har informerat sig eller informerats Det är viktigt att information når fram även till utlänningar som inte själva eftersöker information och som kanske typiskt sett löper störst risk för att bli utnyttjade. Regeringen anser därför att bör ges i uppdrag att ta fram och tillhandahålla utlänningar som beviljas uppe- hållstillstånd för arbete och arbetstillstånd informationsmaterial med grundläggande upplysningar om villkoren för arbetskraftsinvandring m.m. bör även ges i uppdrag att, i samråd med Utrikes- departementet, ta fram informationsmaterial som utlandsmyndigheterna kan tillhandahålla presumtiva arbetssökande. För att värna om det svenska systemet för arbetskraftsinvandring och motverka utnyttjande av utländsk arbetskraft anser regeringen att det är viktigt att det skapas förutsättningar för att kontrollera att det aktuella arbetet har påbörjats inom rimlig tid och att villkoren för arbetstillståndet är uppfyllda inte bara vid tillståndsprövningen, utan också under löpande tillståndstid. Sådana s.k. efterkontroller får också betydelse för möjligheten att återkalla tillstånd och att tillgripa sanktioner mot arbetsgivare som missbrukar systemet. En sådan bestämmelse kan tas in i utlännings- Regeringen föreslår även att krav ska kunna ställas på att arbetsgivaren, oavsett om denne befinner sig i eller utomlands, ska lämna uppgifter till på heder och samvete. En arbetsgivare som på begäran av skriftligen lämnar osann uppgift eller förtiger sanningen kan då, om åtgärden innebär fara i bevishänseende, dömas för osann försäkran eller vårdslös försäkran. Regeringen föreslår att regeringen ska få meddela föreskrifter dels om arbetsgivares skyldighet att lämna uppgifter om de anställningsvillkor som gäller för utländska arbetstagare som har beviljats arbetstillstånd enligt 6 kap. 2 § första stycket UtlL, dels om hur uppgiftsskyldigheten ska uppfyllas. Ändringarna föreslås träda i kraft . övergångsbestämmelser behövs enligt regeringens mening inte. I kommittémotion 2013/14:Sf28 av m.fl. (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om åtgärder mot utnyttjande av migrerad arbetskraft. Motionärerna anför att ett grundproblem med dagens regler om arbetskraftsinvandring är att de har skapat stora problem både för enskilda personer och för arbetsmarknaden. I kommittémotion 2013/14:Sf31 av m.fl. (S) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om en mer omfattande översyn för att öka kontrollen vid arbetstillståndens ansökningsfas och om bristande sanktionsåtgärder. Motionärerna efterlyser konkreta åtgärder för förbättrad kontroll vid ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd, t.ex. införande av bindande anställningsavtal. Vid översynen bör erfarenheter från arbets- marknadens parter tas till vara. Vidare anförs att den straffbestämmelse som regeringen föreslår om uppgiftsskyldighet är enkel att kringgå. En effektiv och avskräckande sanktion bör även riktas mot arbetsgivare som bryter mot utlovade anställningsvillkor. Ett tillkännagivande begärs i yrkande 3 om en utvärdering av den förlängda omställningsperioden. Motionärerna anser att det är svårt att överblicka vad en förlängning med en månad kommer att innebära i praktiken. I yrkandena 4 och 5 begärs tillkännagivanden om införande av en vandelsprövning för arbetsgivare som tar emot utländsk arbetskraft och om möjlighet till direktåtkomst till vissa uppgifter. Företagen måste granskas noggrannare än , varför frågan om möjligheter att få direktåtkomst till uppgifter hos andra myndigheter måste utredas. Motionärerna anser att direktåtkomsten är en ovillkorlig förutsättning för att verket ska ges tillräckliga möjligheter att bedriva en effektiv kontrollverksamhet. (SD) begär i motion 2013/14:Sf32 yrkande 1 ett tillkänna- givande om att regeringen ska återkomma till med mer konkreta förslag till åtgärder. I motionen ifrågasätts vad den föreslagna uppgifts- skyldigheten för arbetsgivare kommer att innebära samt vilka konsekvenser det kan få att bryta mot uppgiftsskyldigheten. Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att anställningsvillkoren bör göras rättsligt bindande. Motionären anför att det annars är mycket svårt att kontrollera att de följs. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att tidsfristen för att påbörja ett arbete bör vara . Motionären anser att denna tidsrymd ger arbetstagaren tillräcklig tid på sig att ordna med de praktiska angelägenheter som behövs för att kunna tillträda anställningen. Slutligen begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att ett arbetstillstånd ska upphöra när anställningen har avslutats. I kommittémotion 2013/14:Sf30 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att arbetsgivare ska vara skyldiga att bifoga ett bindande anställningsavtal till ansökan om arbetstillstånd. Motionärerna anför bl.a. att om arbetstagaren inte accepterar att anställningsvillkoren försämras kan arbetstillståndet komma att återkallas och han eller hon utvisas. Arbetstagarens valmöjlighet är därför i praktiken mycket begränsad i denna situation. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om hur en vandelsprövning av presumtiva arbetsgivare kan utformas. Motionärerna anser att seriositeten hos arbetsgivaren måste bedömas innan arbetstillstånd beviljas. Det finns en risk för att arbetsgivare som inte gör rätt för sig gentemot staten inte heller gör det gentemot anställda. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att bör göra en efterkontroll av inbetalda skatter och sociala avgifter. Ett tillkännagivande om riktlinjer för arbetskraftsinvandring begärs i yrkande 4. Motionärerna anför att det inte får uppstå en koncentration till arbetsplatser där svårigheter att rekrytera arbetskraft kan hänga samman med lönesättning, arbetsmiljö, lokala förhållanden eller liknande faktorer. Vidare begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att den som har beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som har brutit mot anställningsavtalet bör få stanna i hela tillståndstiden ut för att söka en ny anställning. Motionärerna framhåller att det annars finns en risk för att arbetstagare avstår från att anmäla missförhållanden på arbetsplatsen. Slutligen begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att den som har blivit lurad av sin arbetsgivare måste kunna få sin sak prövad i domstol och få rätt till ersättning och skadestånd. har ett av världens mest öppna system för arbetskraftsinvandring, vilket utskottet anser att det är viktigt att värna om. Som anges i propositionen har det dock framkommit uppgifter om fall då reglerna för arbetskrafts- invandring har missbrukats. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att motverka missbruk av reglerna och utnyttjande av utländsk arbetskraft. Utskottet anser att det därför är rimligt att arbetstillståndet inte längre ska gälla om förutsättningarna för tillståndet av något annat skäl än att anställningen har upphört är uppfyllda eller om utlänningen inte från tillståndets första giltighetsdag har påbörjat arbetet. Utskottet ser även mycket positivt på att ska få i uppdrag att ta fram och tillhandahålla utländska arbetstagare informationsmaterial med grundläggande upplysningar om vad som gäller vid arbetskraftsinvandring, bl.a. om vilka krav som kan ställas när det gäller skäliga anställningsvillkor. En sådan information kommer, enligt utskottets bedömning, att kunna motverka att reglerna för arbetskraftsinvandring missbrukas. Utskottet ser även positivt på ett ytterligare ökat skydd genom för vissa arbetstagare. Tyngdpunkten i kontroller ligger på tillstånds- givningen. Kravet att anställningsvillkoren inte får vara sämre än vad som gäller för arbetstagare som är bosatta i gäller dock även sedan tillstånd har beviljats och utlänningen befinner sig i . Utskottet noterar i detta sammanhang att ställer högre krav på arbetsgivare med verksamhet som har pågått än (nystartad verksamhet) och inom vissa uppräknade branscher. Anställningsvillkor och lön ska vara på minst samma nivå som svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom yrket eller branschen. Vidare ska företag inom branscherna städ, hotell och restaurang, service, bygg, bemanning, handel, jord- och skogsbruk, bilverkstad samt alla nystartade verksamheter i samband med ansökan om arbetstillstånd visa bl.a. att företaget klarar av att garantera lönen för den person som söker arbetstillstånd. Arbetsgivaren ska också visa skattekontoutdrag om personer från länder utanför EU/EES har anställts tidigare. Till dessa högre krav hör även att nystartade företag som är registrerade i ett land utanför EU/EES och som har verksamhet i måste ha en filial registrerad här. Det är filialen som har ansvar för att redovisa vilka anställningsvillkor som gäller i anställnings- erbjudandet och som vid behov lämnar uppgifter om anställningen till . Utskottet välkomnar regeringens bedömning att det i utlännings- förordningen bör införas en ny uttrycklig bestämmelse som ger Migrations- verket ett verktyg för att följa upp beviljade arbetstillstånd under tillstånds- tiden genom att kontrollera att arbetet har påbörjats från tillståndets första giltighetsdag samt att förutsättningarna för tillståndet är uppfyllda. I det sammanhanget är det nödvändigt att det, som regeringen föreslår, införs en straffsanktionerad skyldighet för arbetsgivare att lämna uppgifter till verket om de anställningsvillkor som gäller för utländska arbetstagare som har beviljats arbetstillstånd. Därmed ges verket möjlighet att kontrollera om förutsättningarna för arbetstillståndet, t.ex. att lönen är i nivå med kollektivavtal eller branschpraxis, är uppfyllda även under löpande tillståndstid. Utskottet kan konstatera att propositionen innehåller ett antal positiva förslag för att komma till rätta med missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. Utskottet anser därför att det inte finns skäl för att föreslå ändringar i regeringens förslag eller att nu ta initiativ till ytterligare åtgärder. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motion- erna 2013/14:Sf28 (S) yrkande 2, 2013/14:Sf31 (S) yrkandena 1–4, 2013/14:Sf32 (SD) yrkandena 1–4 och 2013/14:Sf30 (V) yrkandena 1–6. I propositionen anges att regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att utarbeta förslag till en lag om behandling av personuppgifter i verksamheter enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Utredaren ska i detta sammanhang utreda bl.a. ett effektivare informationsutbyte mellan och , respektive Krono- fogdemyndigheten. Skäl för utskottet att föreslå att göra ett tillkännagivande om s.k. direktåtkomst finns enligt utskottets mening inte. Därmed avstyrks motion 2013/14:Sf31 (S) yrkande 5. 1.Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2013/14:227 och motionerna 2013/14:Sf28 av m.fl (S) yrkande 2, 2013/14:Sf31 av m.fl. (S) yrkandena 1–5, bifaller delvis motion 2013/14:Sf30 av m.fl. (V) yrkande 2 och avslår motionerna 2013/14:Sf30 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3–6 samt 2013/14:Sf32 av (SD) yrkandena 1–4. Vi är positiva till arbetskraftsinvandring. Det råder emellertid stor oordning på arbetsmarknaden, och det finns många exempel på hur enskilda har utnyttjats och farit illa. Regeringens förslag kan inte ses som ett seriöst försök att komma till rätta med de brister som finns i det nuvarande regelverket. Förslagen fokuserar dels på att löpande förstärka kontrollinstrumenten under pågående arbetstillstånd, dels på kontroller i efterhand.