bet · H101KU10 · 2014-01-15 00:00:00 — I lagrådsremissen föreslogs bl.a. i 2 kap. 12 a § tredje stycket diskrimineringslagen att enskilda personers försäkringspremier eller försäkringsersättningar inte får skilja sig åt mellan kvinnor och män på grund av beräkningar baserade på kön. I ett yttrande daterat konstaterade att som förslaget är utformat utgör regeln ett undantag från andra stycket i samma paragraf och innebär att det inte är möjligt att göra skillnad mellan enskilda mäns och kvinnors försäkringspremier eller försäkringsersättningar ens om differentieringen skulle ha ett berättigat syfte och de medel 8 REMISSER TILL LAGRÅDET som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Vidare noterade att det föreslagna stycket inte hade varit föremål för någon remissbehandling. Vidare anförde Lagrådet att det i lagrådsremissen ges exempel på tilllåtna skillnader mellan enskilda mäns och kvinnors försäkringar och att dessa exempel enligt uppgift går tillbaka på vad kommissionen uttalat i sina riktlinjer med anledning av en dom från . Lagrådet konstaterade i denna del att om regeringens avsikt är att tillåta differentiering av och ersättningar i vissa fall, vilket enligt Lagrådet framstår som tveksamt med hänsyn till , måste det komma till uttryck i lagtexten. I en proposition som överlämnades till föreslog regeringen att den i lagrådsremissen föreslagna könsneutrala regeln i diskrimineringslagen skulle kompletteras med en bestämmelse om att en persons könstillhörighet får påverka bedömningen av andra riskfaktorer som beräkningen av försäkringspremier baseras på (prop. 2011/12:122 s. 19). antog regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (bet. 2011/12:AU11, rskr. 2011/12:267). Soldatanställningar i Försvarsmakten (Försvarsdepartementet) Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om vissa försvarsmaktsanställningar och lag om ändring i semesterlagen (1977:480). I lagrådsremissen föreslog regeringen bl.a. en speciallagstiftning för vissa försvarsmaktsanställningar. I ett yttrande daterat uttryckte Lagrådet inledningsvis tveksamheter kring den valda lagstiftningstekniken och redovisade alternativa lösningar inom det nuvarande regelsystemet. ville Lagrådet inte motsätta sig den valda lagstiftningstekniken och hade därför inte något att erinra mot en speciallag som reglerar anställningarna för vissa anställda inom Försvarsmakten. Lagrådet ansåg emellertid att den valda lagstiftningstekniken gör regelverket otydligt och svårt att överblicka eftersom de olika regelsystemen både är omfattande och griper in i varandra på ett svåröverskådligt sätt. Lagrådet framhöll även att det fanns en risk för gränsdragnings- och tolkningsproblem vid tillämpningen. Lagrådet lämnade också synpunkter som rörde enskilda bestämmelser i förslaget till lag om vissa försvarsmaktsanställningar. I en proposition som överlämnades till konstaterades att regeringens lagförslag i huvudsak hade utformats i enlighet med vad Lagrådet har förordat (prop. 2011/12:115 s. 18). Regeringen kommenterade dessutom Lagrådets synpunkter på enskilda bestämmelser i lagen om vissa försvarsmaktsanställningar närmare. antog regeringens förslag till lag om vissa försvarsmaktsanställningar och lag om ändring i semesterlagen (bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). 8 REMISSER TILL LAGRÅDET Ny ordning för nationella vaccinationsprogram () Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168), lag om register över nationella vaccinationsprogram och lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. I ett yttrande daterat lämnade Lagrådet inledningsvis synpunkter av allmänt slag. Lagrådet pekade bl.a. på att det nya avsnitt om nationella vaccinationsprogram som enligt förslaget skulle införas i 2 kap. smittskyddslagen var svårläst. Vidare framhöll Lagrådet att den inbördes ordningen mellan paragraferna inte var helt logisk och föreslog en annan uppbyggnad. konstaterade att det inom ramen för dess granskning inte hade varit möjligt att helt överblicka konsekvenserna av en annan uppbyggnad och att det därför hade avstått från att lämna ett konkret förslag i denna del. Lagrådet lämnade också synpunkter som rörde enskilda bestämmelser i två av de föreslagna lagarna. I en proposition som överlämnades till konstaterades att regeringen i allt väsentligt hade följt Lagrådets förslag och synpunkter (prop. 2011/12:123 s. 12). Regeringen kommenterade dessutom Lagrådets synpunkter på enskilda bestämmelser i lagförslagen. antog regeringens förslag till lag om ändring i smittskyddslagen, lag om register över nationella vaccinationsprogram och lag om ändring i lagen om läkemedelsförmåner m.m. (bet. 2011/12:SoU20, rskr. 2011/12:260). Genomförande av det nya EU-direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning () Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning, lag om ändring i lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden, lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). I ett yttrande daterat lämnade Lagrådet bl.a. synpunkter på förslaget om att införa en ny bestämmelse (17 kap. 7 b §) i offentlighets- och sekretesslagen (OSL). Lagrådet konstaterade inledningsvis att genom den nya bestämmelsen införlivades artikel 23.6 i det s.k. handräckningsdirektivet. Enligt den artikeln ska de upplysningar som medlemsstaterna ska lämna till kommissionen för utvärdering omfattas av samma sekretess som liknande upplysningar ges enligt nationell lagstiftning. Vidare får de rapporter och dokument som utarbetas av kommissionen på grundval av upplysningarna inte offentliggöras utan kommissionens uttryckliga samtycke. 8 REMISSER TILL LAGRÅDET Lagrådet ifrågasatte behovet av att sekretessreglera uppgifter i sådana upplysningar som andra medlemsstater har lämnat till kommissionen. Enligt Lagrådet kunde det diskuteras om regeringens argumentation för att införa en inskränkning i offentlighetsprincipen var tillräcklig för att tillgodose tryckfrihetsförordnings krav i detta avseende. konstaterade att det dock torde vara ofrånkomligt att ett utlämnande från av en analysrapport utan att kommissionen samtyckt till det skulle orsaka betydande störningar i förhållande till EU-samarbetet och det kunde då hävdas att ett sådant förfarande skulle störa mellanfolkliga förbindelser. En sekretessbestämmelse som tar sikte på rapporterna m.m. torde därför enligt Lagrådet vara ofrånkomlig. Till följd av grunden för en sådan bestämmelse borde den dock enligt Lagrådet placeras i 15 kap. OSL om sekretess till skydd för rikets säkerhet eller dess förhållande till andra stater eller mellanfolkliga organisationer. Lagrådet ifrågasatte som nämnts behovet av en sekretessreglering av uppgifter i sådana upplysningar som andra medlemsstater lämnat men uppgav att om den ansågs nödvändig borde även den, eftersom den vad gäller motivet för sekretess var så starkt kopplad till den andra delen av bestämmelsen om kommissionens rapporter, placeras i 15 kap. OSL. Lagrådet förordade att frågan borde bli föremål för fortsatta överväganden. I en proposition som överlämnades till anförde regeringen som svar på att Lagrådet hade ifrågasatt behovet av en sekretessreglering att det förelåg en skyldighet enligt handräckningsdirektivet att även kunna skydda upplysningar som hade lämnats av andra medlemsstater samt att avsaknaden av sekretessreglering skulle kunna få negativa effekter för svenska myndigheters tillsyns- och kontrollarbete (prop. 2012/13:4 s. 64). Det var därför, enligt regeringen, nödvändigt att införa en ny bestämmelse i OSL till skydd för aktuella uppgifter. När det gällde bestämmelsens placering i OSL delade regeringen inte Lagrådets synpunkt och argumenterade i propositionen för sin uppfattning (prop. 2012/13:4 s. 66 f.). antog regeringens förslag till lag om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning, lag om ändring i lagen om ömsesidig handräckning i skatteärenden, lag om ändring i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen och lag om ändring i skatteförfarandelagen. Vidare tillkännagavs att regeringen borde redovisa noggranna överväganden i fråga om inskränkningar av meddelarfriheten och sekretessbestämmelsers utformning (bet. 2012/13:SKU8, rskr. 2012/13:76– 77). 8 REMISSER TILL LAGRÅDET Stärkt stöd och skydd för barn och unga () Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga och lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. I ett yttrande daterat berörde Lagrådet inledningsvis den valda lagtekniska lösningen, och konstaterade att regeringen utan närmare motivering hade valt att inte följa förslag (SOU 2009:68) om att bestämmelserna i socialtjänstlagen och i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga skulle sammanföras i en särskild lag. Regeringen föreslog ändringar i socialtjänstlagen och i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Även om Lagrådet i och för sig inte hade några synpunkter på den valda lagtekniska lösningen framhölls att den medförde vissa inkonsekvenser i socialtjänstlagen. Lagrådet framhöll vidare att den föreslagen lagregleringen var onödigt omfattande, och pekade på att det stora flertalet av de nya bestämmelserna riktade sig till socialnämnderna och innebar åligganden för dem. Sådana bestämmelser måste meddelas genom lag men med möjlighet till delegation till regeringen, förvaltningsmyndigheter och kommuner. Flera av de föreslagna bestämmelserna var enligt Lagrådet så detaljerade att de väl skulle kunna beslutas genom verkställighetsföreskrifter. konstaterade att det av nämnda skäl inte ville avstyrka förslaget. Lagrådet hade även synpunkter på enskilda bestämmelser i bl.a. socialtjänstlagen och offentlighets- och sekretesslagen. I denna del ska särskilt nämnas 11 kap. 10 § socialtjänstlagen. I andra stycket föreslogs att ett barn får höras i domstol om barnet inte kan antas ta skada av det. Denna bestämmelse är alltså fakultativ men , framhöll Lagrådet, anges det i författningskommentaren att – med hänvisning till att möjligheten att underlåta att höra ett barn när det inte skulle vara till nytta för utredningen genom lagförslaget utgår – en domstol endast ska kunna underlåta att höra barnet i det fallet att barnet kan antas lida skada av det. Om det senare var vad som avsetts, framhöll Lagrådet att detta också måste framgå av lagtexten och att det vid en fortsatt beredning också borde övervägas om det verkligen är lämpligt att små barn ska höras i domstol, även om det inte kan antas att de kommer att lida skada av det t.ex. på grund av att de inte är i stånd att förstå situationen. Vidare konstaterade att regeringen i lagrådsremissen föreslog en ny sekretessbrytande bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen och att anledningen till detta var att den som har gjort en anmälan enligt en viss bestämmelse i socialtjänstlagen ska få reda på om beslut har fattats om att inleda en utredning eller inte. Anmälningsskyldiga enligt den angivna paragrafen är vissa myndigheter och verksamma inom myndigheter eller yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet. Lagrådet framhöll att bestämmelsen har – till skillnad från förslag – försetts med en restriktion. Innebörden av denna var enligt Lagrådet att 8 REMISSER TILL LAGRÅDET sekretessen inte hindrar ett utlämnande endast om det med hänsyn till omständigheterna inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Lagrådet hänvisade till att regeringen i lagrådsremissen framhöll att det inte kunde uteslutas att det kan uppstå situationer när det är olämpligt att lämna ut nu aktuella uppgifter och att det kunde handla om att ett utlämnande av uppgift t.ex. kan antas försämra möjligheten att ge barnet det skydd och stöd som det behöver. Lagrådet konstaterade att det inte fanns något konkret exempel på en sådan situation i lagrådsremissen och att det vid föredragningen hade upplysts att bakgrunden till tillägget var att man hade ansett att det var bra med en ventil. Enligt Lagrådet kunde det ifrågasättas om så oklara motiv för en inskränkning var förenligt med kravet i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen att begränsningar av rätten att ta del av allmänna handlingar ska anges noga. Lagrådet konstaterade vidare att förslaget i denna del inte hade omfattats av remissbehandlingen. Lagrådet lämnade också synpunkter som rörde enskilda bestämmelser i de föreslagna lagarna. I en proposition som överlämnades till konstaterades att regeringen delvis hade följt Lagrådets förslag (prop. 2012/13:10 s. 23). Regeringen kommenterade också dessa synpunkter närmare i propositionen. Lagförslagen i propositionen förefaller i stort överensstämma med lagförslagen i lagrådsremissen. antog regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen, lag om ändring i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga och lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (bet. 2012/13:SoU4, rskr. 2012/13:51). Sekretess vid samarbete mellan europeiska energitillsynsmyndigheter () Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen. I lagrådsremissen föreslogs att det skulle införas en ny paragraf som innebär att hos tillsynsmyndigheten på el- och naturgasområdet ska sekretess gälla för uppgifter som den erhåller inom ramen för samarbetet inom EU avseende marknaderna för el- och naturgas. I ett yttrande daterat avstyrkte Lagrådet förslaget i den utformning det hade fått bl.a. med utgångspunkt i en diskussion kring förenligheten med tryckfrihetsförordningen. Enligt Lagrådet borde frågan bli föremål för fortsatta överväganden. I lagrådsremissen föreslogs dessutom att den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestämmelsen ska ha företräde framför meddelarfriheten. Även detta förslag avstyrktes av Lagrådet. I en proposition som överlämnades till hade regeringen med beaktande av Lagrådets synpunkter omarbetat lagförslaget (prop. 2012/13:7). Enligt förslaget skulle sekretess gälla i en myndighets verksamhet som avser samarbete inom EU om tillsyn av mark- 8 REMISSER TILL LAGRÅDET naderna för el och naturgas för uppgift som har lämnats av en tillsynsmyndighet i en annan stat eller av ett mellanstatligt organ, om det kan antas att myndighetens möjlighet att bedriva tillsyn motverkas om uppgiften röjs. Med anledning av utformningen av denna bestämmelse lade regeringen inte fram något förslag i fråga om rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. antog regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (bet. 2012/13:KU7, rskr. 2012/13:34). Genomförande av ändringsdirektiv /62/EU – Skydd mot förfalskade läkemedel i den lagliga försörjningskedjan () Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859), lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859), lag om ändring i lagen om handel med läkemedel (2009:366), lag om ändring i lagen om handel med läkemedel (2009:366) och lag om ändring i lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel. I ett yttrande daterat berörde Lagrådet inledningsvis den valda lagtekniska lösningen. I denna del konstaterade att det EU-direktiv som skulle genomföras förutsatte vissa senare kompletteringar i form av rättsakter som ska antas av kommissionen. Det gäller bl.a. s.k. delegerade akter om säkerhetsdetaljer, vilka är planerade till 2014. I denna del framhöll Lagrådet bl.a. att det är svårt att bedöma om dessa akter ligger inom ramen för de bemyndiganden som föreslogs i de aktuella lagarna. Bland annat pekade Lagrådet på att innebörden av begreppet säkerhetsdetaljer inte var klart mer än att det tydligen var fråga om någon form av märkning som ska förhindra förfalskning av läkemedel och att det vid lagrådsföredragningen hade upplysts att kraven på säkerhetsdetaljer skulle kunna innebära behov av utrustning som kan bli kostsam för berörda aktörer. Lagrådet noterade vidare att direktivet föreskriver att bestämmelserna om säkerhetsdetaljer ska tillämpas först efter offentliggörandet av de delegerade akterna. Det innebar enligt Lagrådet att en tillämpning tidigast kunde bli aktuell om . Lagrådet konstaterade att det från principiella utgångspunkter kunde ifrågasättas om det är lämpligt att hemställa hos om lagstiftning som inte kan förutses träda i kraft förrän utan att detta är motiverat av exempelvis krav på förberedelseåtgärder. Enligt Lagrådet gällde detta särskilt när det som i detta fall var svårt att bedöma innebörden och konsekvenserna av lagstiftningen. Lagrådet framhöll dessutom att det i ett lagstiftningsärende borde framgå i vilka hänseenden det kan förutses ett behov av ett föreslaget bemyndigande för regeringen att utfärda föreskrifter. Enligt Lagrådet fanns det skäl att överväga om inte de lagändringar som rör säkerhetsdetaljer borde skjutas upp till dess mera information kunde lämnas om innebörden av de krav som kommer att ställas på olika aktörer i läkemedelskedjan och om i vilka hänseenden regeringen avser att utfärda föreskrifter. 8 REMISSER TILL LAGRÅDET heten att de föreslagna lagändringarna grundade sig på ett direktiv kunde enligt Lagrådet inte i sig anses innebära ett tillräckligt skäl för att föreslå att ska fatta beslut om lagstiftning vars innebörd inte nu kan bedömas. Lagrådet lämnade också synpunkter som rörde enskilda bestämmelser i de föreslagna lagarna. Här kan särskilt nämnas en ny bestämmelse (2 kap. 10 a §) i lagen om handel med läkemedel. Enligt den föreslagna bestämmelsen skulle den som bedrev distanshandel med humanläkemedel till konsument ha kontaktuppgifter till och en hyperlänk till verkets webbplats om förfalskade läkemedel på den webbplats där läkemedlen erbjuds. På webbplatsen skulle också finnas en tydlig EU-logotyp. I denna del konstaterade att den som har en webbplats kan, genom att skaffa sig ett utgivningsbevis, åstadkomma att denna omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Lagrådet konstaterade vidare att enligt 4 kap. 3 § YGL är det utgivaren som bestämmer över framställningens innehåll och att varje inskränkning i den befogenheten skulle vara utan verkan. Även om det inte tycktes finnas någon apoteksaktör som hade en grundlagsskyddad webbplats var det enligt Lagrådet naturligt att frågan om huruvida de nu föreslagna påbuden om kontaktuppgifter m.m. på vissa hemsidor skulle vara tillämpliga i förhållande även till en sådan webbplats berördes i lagrådsremissen. Enligt vad som angavs i denna skulle de vara tillämpliga eftersom det inte rör sig om texter av uttryckligen åsiktspåverkande eller opinionsbildande karaktär. Lagrådet framhöll att någon närmare grund för den bedömningen inte redovisades i lagrådsremissen. Lagrådet var dessutom inte övertygat om att regeringens bedömning i denna del var korrekt, utan ansåg att frågan krävde en mera ingående analys. I en proposition som överlämnades till konstaterade regeringen inledningsvis att den i allt väsentligt hade följt Lagrådets förslag (prop. 2012/13:40 s. 29). I propositionen hänvisades också till de avsnitt där Lagrådets synpunkter behandlades närmare. När det gäller Lagrådets synpunkter rörande 2 kap. 10 a § lagen om handel med läkemedel finns det en analys av dessa i propositionen (s. 59 f. och 96). Utformningen av bestämmelsen i propositionen överensstämmer i sak med förslaget i lagrådsremissen. antog regeringens förslag till lag om ändring i läkemedelslagen, lag om ändring i läkemedelslagen, lag om ändring i lagen om handel med läkemedel, lag om ändring i lagen om handel med läkemedel och lag om ändring i lagen om handel med vissa receptfria läkemedel (bet. 2012/13: SoU7, rskr. 2012/13:146). Budgetpropositionen innehåller en rad lagförslag (prop. 2012/13: 1). En del av dessa lagförslag har överlämnats till Lagrådet för granskning. I andra fall har lagförslagen inte underställts Lagrådets granskning. 8 REMISSER TILL LAGRÅDET en del av dessa fall redovisar regeringen i budgetpropositionen skälen för att ett yttrande från Lagrådet inte har inhämtats. I andra fall saknas uppgift om varför lagförslagen inte har underställts Lagrådets granskning. Även i budgetpropositionen skiljer sig motiveringen till varför ett lagförslag inte har underställts Lagrådets granskning delvis åt. När det gäller de lagärenden där regeringen har inhämtat ett yttrande från Lagrådet och där Lagrådet har lämnat synpunkter finns det en redogörelse för detta i budgetpropositionen. Däremot varierar det något hur dessa synpunkter redovisas. uppger regeringen inledningsvis om Lagrådets synpunkter har följts och var i propositionen Lagrådets synpunkter kommenteras närmare (se t.ex. prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 214 och utg.omr. 18 [Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik] s. 65). I andra fall framgår det inte inledningsvis i vilka avsnitt Lagrådets synpunkter har behandlats närmare eller så saknas det en fullständig redogörelse för detta (se t.ex. prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 292). En del av lagförslagen i budgetpropositionen är omfattande och i regel har Lagrådets yttrande inhämtats i dessa fall. har Lagrådet lämnat en hel del förslag och synpunkter av skiftande slag, och i något fall har en del av lagförslaget remissbehandlats efter påpekande från Lagrådet (se prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 214). Redogörelserna för de omfattande lagförslagen i budgetpropositionen skiljer sig delvis åt, och i ett fall saknas författningskommentar (se prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor s. 213 f.). Slutligen kan noteras att en propositionsbilaga där Lagrådets yttrande har återgetts överensstämmer inte till fullo med Lagrådets yttrande när det gäller redogörelsen över vilka lagförslag yttrande från Lagrådet har inhämtats (prop. 2012/13:1 utg.omr. 9 [Hälsovård, sjukvård och social omsorg] bilaga 1 avsnitt 4). Utskottet har genom en skrivelse till begärt svar på ett antal frågor. Som svar överlämnade sex promemorior som har upprättats inom Statsrådsberedningen, , , , och (bilaga 8.1). Promemoria upprättad inom Statsrådsberedningen På frågan vilka åtgärder som regeringen vidtar för att hålla hög kvalitet (främst när det gäller kravet på rättssäkerhet, enhetlighet, konsekvens och klarhet) i sina lagärenden framgår av promemorian från Statsrådsbered- 8 REMISSER TILL LAGRÅDET ningen bl.a. att utbildningar i propositionsarbete och författningsskrivning för de anställda har utvecklats och uppdaterats. Dessutom diskuteras kvaliteten i lagstiftningsarbetet vid s.k. lagstiftningsmöten som hålls inom kretsen av chefer som arbetar med lagstiftning i departementen. Därtill kommer att granskningskansliet i Statsrådsberedningen framför allt arbetar med juridisk och språklig granskning av bl.a. propositioner, skrivelser till , lagrådsremisser, kommittédirektiv, lagar inför kungörande och förordningar. Denna granskning är inriktat på konstitutionella och andra centrala rättsliga frågor samt på författningstekniska frågor och språkliga frågor. Den konstitutionella granskningen bedrivs i nära samarbete med grundlagsenhet och omfattar bl.a. att vaka över att regeringsformens beredningskrav uppfylls och att regeringsformens bestämmelser om lagrådsgranskning tillämpas korrekt och enhetligt. Av promemorian framgår vidare att erbjuder granskningskansliet individuellt anpassade skrivverkstäder för dem som ska skriva en lagrådsremiss och proposition. Syftet med dessa skrivverkstäder är att tidigt i arbetsprocessen ge skribenterna språklig och juridisk vägledning.