bet · H101NU12 · 2014-03-27 00:00:00 — 2013/14:NU12 Näringspolitiska frågor Utskottet behandlar i detta betänkande 112 motionsyrkanden som rör olika näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Utskottet förordar att avslår samtliga yrkanden. I det inledande avsnittet om företagsfrämjande insatser framhåller utskottet att det är viktigt att långsiktigt och aktivt arbeta för ett gott företags- och innovationsklimat som stimulerar till entreprenörskap och får företag att växa i hela landet. Ett dynamiskt näringsliv är grunden för fler jobb och tillväxt, vilket i sin tur är en förutsättning för att kunna behålla och utveckla välfärden i . Utskottet framhåller vidare att de sociala företagen, genom sitt ideella syfte och sin självständiga ställning i förhållande till offentlig verksamhet, utgör en viktig del av det civila samhället. I avsnittet om regelförenkling betonar utskottets att regeringen även fortsättningsvis med kraft bör verka för en minskad regelbörda för företagen. Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete bedrivs med syfte att minska regelbördan för företag. I avsnittet om särskilda näringsgrenar framhåller utskottet bl.a. att turistnäringen är en framtidsnäring med stora möjligheter att bidra till tillväxt och arbetstillfällen, både i storstadsregionerna och på landsbygden. Ställningstagandena från utskottet har föranlett totalt 14 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Fi206 av och (båda MP) yrkande 3, 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 18, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2013/14:N236 av (S), 2013/14:N251 av (M), 2013/14:N263 av Abdirizak Waberi (M), 2013/14:N272 av (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N279 av och (båda M), 2013/14:N315 av (M), 2013/14:N327 av (KD) yrkande 2, 2013/14:N328 av (KD) yrkandena 1–3 och 5, 2013/14:N330 av (M), 2013/14:N348 av m.fl. (S), 2013/14:N362 av (M), 2013/14:N370 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2013/14:N375 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2013/14:N382 av och (M, C), 2013/14:N405 av (C), 2013/14:N415 av m.fl. (S), 2013/14:N437 av (KD) och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (V) Reservation 3 (S) – motiveringen stöd till socialt företagande 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 12 samt 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 4 (S, MP, V) Kompetensutveckling för socialt företagande 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 5 (S, MP, V) Övrigt om socialt företagande 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 7, 8 och 13–15, 2013/14:N237 av (S), 2013/14:N248 av m.fl. (S) yrkande 5, 2013/14:N308 av m.fl. (S), 2013/14:N310 av (M), 2013/14:N350 av m.fl. (S), 2013/14:N369 av och (båda S), 2013/14:N371 av m.fl. (S), 2013/14:N408 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2013/14:N413 av m.fl. (S) och 2013/14:N438 av (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (MP) Reservation 7 (S, V) – motiveringen 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 9, 2013/14:N216 av (M), 2013/14:N217 av (M), 2013/14:N219 av (M), 2013/14:N221 av (KD), 2013/14:N227 av (S), 2013/14:N240 av (M), 2013/14:N245 av (M), 2013/14:N252 av (M), 2013/14:N265 av (M), 2013/14:N276 av (M), 2013/14:N278 av (M), 2013/14:N286 av (M), 2013/14:N336 av (M) och 2013/14:N429 av (M). Reservation 8 (S, MP, V) – motiveringen 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 26, 2013/14:N201 av (KD), 2013/14:N207 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N214 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N220 av (M) yrkande 1, 2013/14:N233 av m.fl. (FP), 2013/14:N258 av (S), 2013/14:N259 av (S), 2013/14:N266 av (M), 2013/14:N285 av och (båda C), 2013/14:N289 av (S), 2013/14:N304 av i och (båda S), 2013/14:N332 av m.fl. (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:N363 av (M), 2013/14:N365 av m.fl. (S), 2013/14:N372 av (S), 2013/14:N377 av m.fl. (S), 2013/14:N384 av (M), 2013/14:N422 av m.fl. (S) yrkandena 1–4 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Reservation 9 (S) Reservation 10 (MP) Reservation 11 (V) 2013/14:N203 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N204 av och (båda MP), 2013/14:N256 av (FP), 2013/14:N271 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N340 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2013/14:N416 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 20. Reservation 12 (S) Reservation 13 (MP) Reservation 14 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (SD), (V), Boriana (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 112 motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Under beredningen av ärendet har riksrevisor lämnat information om rapporten för riskkapitalförsörjning – i senaste laget (RiR 2014:1). Vidare har företrädare för och informerat utskottet om respektive bolags verksamhet. Näringspolitiken omfattar bl.a. insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, för företagsutveckling, för främjande av entreprenörskap, för att stärka innovationskraften, för regelförenkling och för turistfrämjande. Det av fastställda målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. De myndigheter som verkar inom det näringspolitiska området är bl.a. Verket för innovationssystem (), och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys). Inom området finns även statligt ägda bolag, t.ex. (), , och of (). Utskottet behandlade regeringens förslag till insatser inom näringslivsområdet i budgetpropositionen utgiftsområde 24 (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:NU1). Utskottet tillstyrkte de anslag som regeringen föreslog för inom utgiftsområdet, totalt ca . biföll utskottets förslag. I det följande behandlas motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Motionerna delas upp i avsnitten Företagsfrämjande insatser, Regelförenkling och Särskilda näringsgrenar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden rörande olika företagsfrämjande insatser. Utskottet anser att regeringen bedriver ett aktivt arbete när det gäller företagsfrämjande. avslår även motionsyrkanden om socialt företagande och hänvisar till det pågående arbetet för att utveckla och stärka det sociala företagandet. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (V), 3 (S), 4 (S, MP, V), 5 (S, MP, V), 6 (MP) och 7 (S, V). I motion 2013/14:N348 av m.fl. (S) framhålls att regeringen bör se över möjligheten till en samordnad modell för statlig kapitalförsörjning kopplad till inkubatorer. Syftet bör vara att omvandla innovativa idéer som ännu anses för riskfyllda för att få finansiering från enbart privata investerare till företag som kan växa och stå på egna ben. I motion 2013/14:N370 av m.fl. (S) förordas bättre offentliga finansieringsmodeller. Motionärerna efterfrågar ett finansieringssystem i tidiga skeden där staten tillsammans med andra aktörer kan gå in och garantera lån och investeringar och föreslår därmed ett tillkännagivande om behovet av finansiering i tidiga skeden (yrkande 1). Enligt motionärerna försvåras och uteblir förvärv av företag, särskilt vid generationsskifte, på grund av att de relevanta finansiärerna saknar hela perspektivet från idé till marknad. Därför bör det offentliga gå in och fylla det tomrum som marknaden inte klarar av, och ett tillkännagivande om att se över behovet av statliga garantier vid generationsskifte och nyföretagande efterfrågas (yrkande 2). Vidare anförs det i motionen att det lokala ägandet är viktigt, inte minst i glesbygdsområden. Motionärerna anser att behovet av att öka dels långsiktigheten i finansieringsmodellerna, dels det lokala och regional ägandet, bör ses över (yrkande 3). Därutöver anser motionärerna att det är viktigt med flera vägar in, eftersom olika aktörer gör olika bedömningar av en affärsidé. Det finns därmed ett behov av att de statliga finansieringssystemen innehåller s.k. mjuka medel i den första fasen av innovationsprocessen (yrkande 4). I motion 2013/14:N415 av m.fl. (S) anförs att för den som vill starta ett företag finns det stöd för att starta företaget, men det saknas ett system för hur den nye företagaren ska klara ekonomin den . Motionärerna förordar en översyn för att bredda möjligheten för fler att starta företag. I motion 2013/14:N251 av (M) anförs att många småföretag upplever att de missgynnas genom osund konkurrens från den offentliga sektorn. Motionären anser att en samlad översyn av lagstiftningen för att motverka osund konkurrens skulle vara en viktig åtgärd för att stärka företagsklimatet i . I motion 2013/14:N272 av (M) anförs att alla som ansöker om att starta ett företag bör få hjälp av en företagslots som med god överblick går igenom idéerna, hjälper till att undersöka alternativa finansieringslösningar och ser till att nödvändiga ansökningar m.m. lämnas in (yrkande 1). Vidare anser motionären att lånen från inte är särskilt fördelaktiga vad gäller bl.a. amorterings- och räntevillkoren, och att dessa villkor därför bör ändras så att de stimulerar framväxten av nya företag. Det bör därför göras en översyn av möjligheten att förbättra villkoren och amorteringskraven för lån så att de stimulerar till företagens utveckling (yrkande 2). I motion 2013/14:N279 av och (båda M) konstateras att kommer många av företagare att gå i pension. Det gäller då för dessa företagare att hitta köpare, och då är kapitalfrågan väsentlig. Det kan vara svårt att få lån för förvärv, speciellt eller vid bristande branscherfarenhet. Motionärerna förordar därför att ska tillkännage för regeringen att en översyn för att underlätta ägarskiften i företag bör genomföras. Det finns flera statliga, kommunala och privata organisationer som stöder entreprenörer att starta nya företag. Mängden organisationer kan göra det svåröverskådligt för blivande företagare att hitta rätt, och staten borde därför kunna renodla uppdragen och rollerna för bl.a. och , anförs det i motion 2013/14:N362 av (M). Därför efterfrågas ett tillkännagivande om att regeringen bör se över rollfördelningen mellan olika organisationer för att förenkla för entreprenörer som söker kontakt med det offentliga. För att ska bli förknippat med ett gott klimat för entreprenörskap och innovation måste finansiering vid uppstart och expansion av företag underlättas, framhålls det i motion 2013/14:N382 av (M) och Per Åsling (C). Groddföretag kan få lån på hos utan säkerhet. Motionärerna efterfrågar en översyn av beloppet för att se vad ett lån på skulle betyda för utveckling av groddföretag. Översynen bör även omfatta möjligheterna till en garanti från staten för att täcka det glapp som uppstår vid finansiering av groddföretag. I partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 18 förordas ett tillkännagivande om att alla former av företagsstöd som betalas ut ska villkoras med att företaget följer gällande lagar och kollektivavtal. De stöd som nämns i motionen är det regionala bidraget för företagsutveckling och företagsstöd som handläggas av . Ett tillkännagivande efterfrågas i motion 2013/14:N437 av (KD) om att förutsättningarna för mikrolån för små och medelstora företag ska ses över. En möjlig lösning skulle, enligt motionären, kunna vara att vid mikrolån på går antingen kreditgarantiföreningar eller i borgen för företaget. Kravet skulle kunna vara att det företag som får lånet anlitar en auktoriserad revisor eftersom långivarens tillgång till kredittagarens information är viktig. Företag som drivs av kvinnor ska ha samma möjlighet att växa som företag som drivs av män, anförs det i motion 2013/14:N236 av (S). Motionären konstaterar att kvinnor verkar ha svårare än män att finna riskkapital till sina verksamheter. Regeringen bör därför se över sina företagsfrämjande åtgärder, och ett riksdagsuttalande om behovet av riskkapital för kvinnors företagande föreslås. För att ska lyckas som en företagarnation behövs fler uppfinningar gjorda av såväl kvinnor som män, anförs det i motion 2013/14:N315 av (M). För att detta ska vara möjligt anser motionären att antalet kvinnliga uppfinnare behöver öka. Det behövs bl.a. insatser som stimulerar byggandet av nätverk för att långsiktigt stödja kvinnliga uppfinnare. Vidare borde en jämnare könsfördelning nås bland rådgivare i statliga verksamheter och verksamheter finansierade med statliga medel. Motionären förordar således ett tillkännagivande om att se över strukturer för att öka antalet kvinnor som uppfinner. I motion 2013/14:N330 av (M) anförs att det behövs ytterligare åtgärder för att dels ta bort hinder, dels uppmuntra kvinnor att starta företag. Bland annat behöver forskningen om kvinnors företagande utvecklas, trösklarna måste sänkas ytterligare för företagande inom de sektorer där kvinnors företagande är som starkast och trygghetsfaktorn kring att starta eget behöver förbättras. Vidare måste de kvinnor som redan driver företag få mer stöd. Motionären anser att bör uppmana regeringen att se över möjligheterna att förbättra för kvinnor att starta och driva företag. Det finns flera orsaker till den låga andelen kvinnliga uppfinnare i , anförs det i motion 2013/14:N375 av och (båda M). Några av orsakerna som anges i motionen är att kvinnor ofta har stora svårigheter att få finansiering, har bristande nätverk och saknar förebilder. För att kvinnor ska få del av de lån och bidrag som finns tillgängliga för uppfinnare bör en del av dessa stöd och bidrag vara riktade enbart till kvinnor (yrkande 1). För att stödja kvinnors nätverksbyggande bör , och i än högre grad stimulera nätverksbyggande speciellt inriktande mot kvinnor (yrkande 2). Vidare anför motionärerna att de statligt finansierade verksamheterna bör ges i uppdrag att vid rekrytering av rådgivare eftersträva en jämnare könsfördelning (yrkande 3). I motion 2013/14:Fi206 av och (båda MP) framhålls att trots regeringens satsningar på att fler kvinnor ska driva företag så har ingen större ökning skett och antalet kvinnor som driver företag med anställda har dessutom minskat. Motionärerna anser därför att de åtgärder som görs för att öka andelen kvinnliga företagare bör utvärderas ur ett genusperspektiv. Utifrån utvärderingen bör sedan förslag tas fram på nya insatser som kan leda till fler företag och till att andelen kvinnliga företagare ökar (yrkande 3). Den låga andel kvinnor som driver företag vittnar om att hindren för att starta företag upplevs som stora, anförs det i motion 2013/14:N328 av (KD). Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka kvinnors företagande, men en del kvarstår att göra. För att öka kvinnors företagande bör hänsyn tas till kvinnors olika livssituation och företagande på deltid bör underlättas. Motionären anser att kvinnors långsiktiga företagande måste stimuleras då ytterst få kvinnor får sina företag att lyfta bortom 5–omsättning (yrkande 1). Vidare bör mentorskap eller affärsrådgivning/coachning riktad till kvinnor fortsätta i ökad takt (yrkande 2) och entreprenörskap bör ingå som en del i verksamhetsutvecklingen inom den offentliga sektorn och i det allmänna utbildningssystemet (yrkande 3). Motionären anför även att mikrolån har visat sig framgångsrikt och att en större andel av de statliga medel som går till företagsfrämjande borde gå till liknande projekt. Ett tillkännagivande om satsningar på att öka tillgängligheten till riskkapital för företagsbildande efterfrågas (yrkande 5) Företagare med utländsk bakgrund För att kunna integrera sig i är det viktigt att kunna försörja sig, anförs det i motion 2013/14:N263 av Abdirizak Waberi (M). Dock skiljer sig företagskultur, sociala koder och byråkrati mellan olika länder och kulturer. Detta kan leda till hinder för nyanlända människor att starta företag. Ett tillkännagivande föreslås om att se över förutsättningarna för insatser för att underlätta för relativt nyanlända invandrare att starta företag. Insatserna kan t.ex. bestå av utbildning i svensk företagskultur och administration. Insatserna bör, enligt motionären, ske i samverkan mellan stat och berörda kommuner. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) konstateras att många som vill starta företag har svårt att få tillgång till startkapital. Vidare tar motionärerna upp att många människor som kommer från andra länder till har tidigare erfarenhet av att driva mindre företag. Dessa människor skulle ganska enkelt kunna starta liknande företag i , men hindras ofta av brist på kapital och svårigheter att få lån. Motionärerna vill därför se en satsning på mikrokrediter för företag som startas av nyanlända och efterfrågar ett tillkännagivande om detta (yrkande 18). Det behövs fler satsningar för att få kvinnor med utländsk bakgrund att starta företag, framhålls i motion 2013/14:N405 av (C). Enligt motionären skulle detta kunna ske genom att bl.a. utforma särskilda program för att stärka företagande bland personer med utländsk bakgrund, förbättra möjligheten till mikrolån och ge kvinnor med utländsk bakgrund större möjligheter att förbättra sin kompetens inom affärsutveckling. Det bör undersökas hur dessa och andra faktorer kan öka graden av nyföretagande hos kvinnor med utländsk bakgrund. I motion 2013/14:N327 av (KD) anförs att drivs närmare 85 000 företag av personer med utländsk bakgrund och att de tillsammans sysselsätter cirka en kvarts miljon arbetsföra personer. Regeringen har redan genomfört en hel del mentorinsatser till stöd för företagare med utländsk bakgrund, men mer kan göras. Motionären efterfrågar därför ett riksdagsuttalande om att företag som innehas av personer som invandrat till bör uppmuntras (yrkande 2). I partimotion 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en myndighet i uppdrag att fungera som samlande aktör med uppgift att tillhandahålla all information och stöd för unga som vill starta företag. Myndigheten ska inte ta över andra myndigheters och organisationers uppgifter, utan ska fungera i enlighet med principen om en dörr in. Sådana företagsformer som sociala och kooperativa företag bidrar till flexibiliteten på arbetsmarknaden och stärker omställningsförmågan för den svenska ekonomin, framförs det i kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S). Det är därför viktigt att följa hur förutsättningarna för dessa företag kan utvecklas och stärkas. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om att regeringen i sitt regleringsbrev till bör förtydliga hur stödet till sociala och kooperativa företag kan stärkas inom myndighetens verksamhetsområde (yrkande 8). I motion 2013/14:N237 av (S) efterfrågas ett tillkännagivande om att överväga stödinsatser för att fler ska kunna starta kooperativa företag. Motionären anför att det småskaliga kooperativa företagandet och företagande inom den sociala ekonomin är ett inslag inom det svenska näringslivet som det finns många skäl att stödja. Många som vill starta kooperativa företag saknar erfarenhet av företagande, och därför behövs det stödinsatser, t.ex. rådgivning. I motion 2013/14:N248 av m.fl. (S) anförs att inte har en stark tradition av medarbetarägda kooperativa företag, men att denna företagsform är på frammarsch inom bl.a. kultursektorn och på landsbygden. Denna typ av företag kan även vara en ingång på arbetsmarknaden för den som har varit borta från arbetsmarknaden . Det är således viktigt att regeringen stödjer de organisationer som arbetar dels inom den sociala ekonomin, dels med kooperativt företagande (yrkande 5). I motion 2013/14:N308 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att bör utses till försökslän för att med hjälp av riktade insatser från statens sida utveckla de arbetsintegrerande sociala företagen och främja framväxten av nya företag. Inom ett sådant projekt bör det finnas möjligheter att göra undantag från befintliga regelverk för att bidra till att fler företag skapas, framhåller motionärerna. Vidare anser motionärerna att ett sådant projekt skulle kunna ske i samverkan med , och att studier och utvärderingar skulle kunna göras av . I motion 2013/14:N350 av m.fl. (S) efterfrågas en nationell strategi för socialt företagande. Motionärerna anför att en sådan strategi bör beakta möjligheten att skapa utökade marknader för denna typ av verksamheter. Kommuner, landsting och staten kan främja socialt företagande genom att tydligt visa att företagens tjänster och produkter efterfrågas. Vidare bör strategin inkludera möjligheten att skapa bättre förutsättningar för att finansiera bildandet av sociala företag, genom bl.a. statliga mikrolån. I motion 2013/14:N369 av och (båda S) framhålls att sociala företag har svårigheter att få finansiering och ofta har stora behov av kunskaps- och kompetensutveckling. Det behövs därför, menar motionärerna, snabbt ett stöd till det allt större antalet nystartade sociala företag. Dessa insatser kan sedan kompletteras eller ersättas med mer långtgående åtgärder. En väl beprövad och framgångsrik metod är att via eller gynna olika grupper av företag med bl.a. utbildnings-, kompetens- och åtgärdscheckar. Motionärerna anser att möjligheterna att använda ett sådant system för sociala företag bör ses över. Arbetsintegrerade sociala företag har visat sig vara en bra form för att skapa arbete och sysselsättning för människor som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden, framförs det i motion 2013/14:N371 av m.fl. (S). Allt fler av denna typ av företag startas, och behovet av att kunna utveckla mer organiserade plattformar för påverkansarbete, kompetensutveckling och samarbete växer. Motionärerna framhåller att de sociala arbetskooperativens intresseorganisation (Skoopi) är den enda föreningen som organiserar sociala företag. De sociala företagen måste själva skapa egna intresseorganisationer men det kan vara svårt utan kontinuerligt stöd. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen i regleringsbrevet till bör ange att en del av de befintliga medel som avsätts för stöd till arbetsintegrerande socialt företagande även bör bidra till att stödja utvecklingen av egna intresseorganisationer för sociala företag. I motion 2013/14:N408 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att det sociala företagandet har stora möjligheter att bli ett komplement till andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder (yrkande 1). Vidare bör regeringen underlätta för den sociala ekonomins mångfald genom att stimulera ökad samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen (yrkanden 2). Motionärerna menar att det inom finns bristande kunskaper om de sociala företagens villkor och behov. Motionärerna förordar således ett riksdagsuttalande om att se över behovet av företagsrådgivning och kompetensutveckling för de sociala företagen, så att de ges samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag (yrkande 3). I motionen konstateras att det sociala företagandet och dess utvecklingsområde berör många politikområden, däribland social-, närings- och arbetsmarknadspolitiken. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta ett samarbetsorgan som består dels av representanter för de berörda politikområdena, dels av representanter för de sociala företagen och de berörda intresseorganisationerna. Målet för samarbetsorganet bör vara att ge förslag på juridiska, ekonomiska och organisatoriska åtgärder för att främja det sociala företagandet (yrkande 5). Motionärerna anser också att regeringen bör verka för att öka legitimiteten för arbetsintegrerade sociala företag genom att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att bl.a. samordna regional och lokal samverkan med andra myndigheter och regioner om arbetsintegrerande sociala företag och (yrkande 6). I motion 2013/14:N413 av m.fl. (S) framhålls att det är angeläget att den sociala ekonomin får en större del av den icke-offentligt drivna delen av välfärdssektorn, som domineras av några få stora koncerner.