bet · H101KrU9 · 2014-06-09 00:00:00 — 2013/14:KrU9 Fokus på unga I betänkandet behandlas proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande samt fyra motioner med sammanlagt 24 motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Därtill behandlar utskottet sammanlagt 22 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som behandlar ungdomsfrågor inom ramen för utskottets beredningsområde. I propositionen föreslår regeringen att godkänner ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan , nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Det nya målet ska ersätta de nuvarande målen för ungdomspolitiken. Ungdomspolitiken föreslås vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Regeringen föreslår vidare att godkänner att de fem huvudområden för analys, samordning och redovisning av politiken som finns inom ungdomspolitiken inte längre ska gälla. I propositionen redovisar regeringen vidare sin bedömning att alla insatser som rör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. Genomförandet, samordningen och uppföljningen av ungdomspolitiken bör utvecklas. Dessutom presenteras ett ungdomspolitiskt handlingsprogram för perioden –2017 med insatser inom tre prioriterade områden: ungdomars inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Slutligen föreslås ändringar i skollagen (2010:800). Det s.k. informationsansvaret för icke skolpliktiga ungdomar förtydligas och benämns i stället aktivitetsansvar för ungdomar. Ansvaret innebär att kommunerna har i uppgift att erbjuda lämpliga individuella åtgärder till de ungdomar som berörs. Åtgärderna ska i första hand motivera till utbildning. Kommunerna får, enligt förslaget, också i uppgift att föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och att dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Dessutom föreslås att huvudmän för gymnasieskolor och gymnasiesärskolor ska meddela hemkommunen om en elev utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Ändringarna i skollagen föreslås träda i kraft . föreslår att bifaller regeringens förslag i fråga om ungdomspolitiken, antar regeringens förslag till ändring i skollagen (2010:800) och avslår samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet har fogats yttranden från justitieutskottet (prot. 2013/14:27), utbildningsutskottet (2013/14:UbU5y) och arbetsmarknadsutskottet (2013/14:AU6y). I betänkandet finns 27 reservationer från Socialdemokraterna, de gröna, och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nytt mål för ungdomspolitiken godkänner vad regeringen föreslår om att de nuvarande målen för den nationella ungdomspolitiken inte längre ska gälla och om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar. Det nya målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan 13 och 25 ska vara att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Därmed bifaller proposition 2013/14:191 punkt 2 och avslår motionerna 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Kr17 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Kr18 av (SD) och 2013/14:Kr19 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) Reservation 2 (SD) Ungdomspolitikens omfattning och genomförande godkänner vad regeringen föreslår om att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid samt förslaget att de fem huvudområdena för analys, samordning och redovisning som finns inom ungdomspolitiken inte längre ska gälla. Därmed bifaller proposition 2013/14:191 punkterna 3 och 4 samt avslår motion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 34. 2013/14:Kr17 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 3 (V) Statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:Kr17 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:Kr19 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:Kr230 av i (S) yrkande 3. Reservation 4 (S, MP, V) Ett förtydligat ansvar för kommunerna antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 29 kap. 9 § samt rubriken närmast före 29 kap. 9 §. Därmed bifaller proposition 2013/14:191 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 15 och 2013/14:Kr19 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP) antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan utom i de delar som avser 29 kap. 1 §. Därmed bifaller proposition 2013/14:191 punkt 1 i denna del. Åtgärder för att förhindra studieavhopp i gymnasieskolan 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 7 (S, V) 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 8 (S) 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 9 (S, MP, V) 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 10 (S) Utbyggnad av studie- och yrkesvägledningen i gymnasiet och på högskolan 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 11 (S) Ungdomars arbete och försörjning 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 12 (S) 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:Kr258 av (M) och 2013/14:Kr270 av m.fl. (S). Reservation 13 (S) 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 14 (S, SD) Ungdomars tillgång till bostad 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 15 (S) 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 16 (S) Skärpta åtgärder mot langning 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 12. Reservation 17 (S) Strategier för att minska barns och ungas utsatthet på nätet 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 29 och 2013/14:Kr262 av m.fl. (FP) yrkandena 2, 4 och 5. 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkandena 10 och 11. Reservation 18 (S, V) 2013/14:Kr230 av i (S) yrkande 1 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 35. Reservation 19 (S, V) Utvärdering av satsningen Skapande skola 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 15 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 20 (S, V) Översyn av musik- och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 21 (S) Nationell strategi för musik- och 2013/14:Kr274 av (S) och 2013/14:Kr310 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 22 (S, MP, V) Avgifter inom musik- och 2013/14:Kr210 av m.fl. (S), 2013/14:Kr291 av och (båda S) och 2013/14:Kr310 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 23 (S, V) 2013/14:Kr295 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 24 (S, SD, V) Insatser inom idrottspolitiken och friluftspolitiken 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 25 (S, V) Utredning om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdar 2013/14:Kr225 av m.fl. (V). Reservation 26 (V) 2013/14:Kr229 av och (båda S) och 2013/14:Kr230 av i (S) yrkande 2. Reservation 27 (S) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande samt fyra motioner med sammanlagt 24 motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Därtill behandlar utskottet sammanlagt 22 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som behandlar ungdomsfrågor inom ramen för utskottets beredningsområde. har överlämnat förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar som avser 29 kap. 1 § till utbildningsutskottet. Detta lagrum är även föremål för ändringsförslag i proposition 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. som ska behandla . För att uppnå en lagteknisk samordning mellan lagförslagen har kulturutskottet överlämnat ovan nämnda del av lagförslaget till utbildningsutskottet. Under beredningen av ärendet har företrädare för dåvarande , nu Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, informerat utskottet om myndighetens arbete. Vidare har företrädare för ungdomsorganisationer (LSU) uppvaktat utskottet i ärendet. Jämställdhets- och biträdande utbildningsminister har informerat utskottet om förslagen och bedömningarna i propositionen. Utskottet har givit utbildningsutskottet och arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig. Yttrandena har fogats till betänkandet (2013/14:UbU5y och 2013/14:AU6y). Ett yttrande i protokollsform har lämnats av justitieutskottet (prot. 2013/14:27). Detta yttrande har också fogats till betänkandet. I betänkandet behandlar utskottet först regeringens förslag till nytt mål för ungdomspolitiken och andra övergripande frågor för ungdomspolitiken. Därefter behandlas propositionens förslag till ändringar i skollagen i fråga om aktivitetsansvar för ungdomar, kommunens uppgift att föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och att dokumentera sina insatser på lämpligt sätt och kravet på att huvudmän för gymnasieskolor och gymnasiesärskolor ska meddela hemkommunen om en elev utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. I anslutning till propositionens förslag i fråga om ungdomar utanför gymnasieskolan behandlas anknytande motionsförslag till denna fråga. Slutligen behandlas övriga frågor i ordning enligt regeringens sektorsövergripande förslag avseende ungdomspolitiken, dvs. utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande och kultur och fritid. I anslutning till respektive rubrik redogörs kort för regeringens insatser inom politikområdet. har, som nämnts ovan, fr.o.m. bytt namn till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. I betänkandet förekommer båda namnen. Utskottet har valt att, i likhet med regeringen i propositionen, använda det nya namnet i de avsnitt som rör nutid och det gamla namnet när texten refererar bakåt i tiden. Den nuvarande ungdomspolitiken lades fast genom propositionen Makt att bestämma – rätt till välfärd (prop. 2004/05:2, bet. 2004/05:KrU2, rskr. 2004/05:94), med vissa förtydliganden i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58) och i regeringens strategi för ungdomspolitiken (skr. 2009/10:53). I budgetpropositionen angav regeringen att en ny ungdomspolitisk proposition skulle presenteras . Medel avsattes för att möjliggöra insatser i ett ungdomspolitiskt handlingsprogram och insatser kopplade till ett förtydligande av det kommunala informationsansvaret (prop. 2013/14:1 utg.somr. 16, 17 och 25, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104, bet. 2013/14:KrU1, rskr. 2013/14:114 och bet. 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69). Till grund för den nu aktuella propositionen ligger ett stort antal rapporter om ungas levnadsvillkor från bl.a. . utarbetades en promemoria inom – En ny ungdomspolitik (U2013/4442/UC) – med förslag till inriktningen för ungdomspolitiken. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur arbetet med unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar kan utvecklas (dir. 2012:70 och 2013:44). Utredningen lämnade delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13). Förslagen i promemorian och delbetänkandet ligger delvis till grund för propositionen. Promemorian och delbetänkandet har remissbehandlats. Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande om förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. I propositionen föreslår regeringen att godkänner ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan , nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Det nya målet ska ersätta de nuvarande målen för ungdomspolitiken. Ungdomspolitiken föreslås vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Regeringen föreslår vidare att godkänner att de fem huvudområden för analys, samordning och redovisning av politiken som finns inom ungdomspolitiken inte längre ska gälla. I propositionen redovisar regeringen vidare sin bedömning att alla insatser som rör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. Genomförandet, samordningen och uppföljningen av ungdomspolitiken bör utvecklas. Dessutom presenteras ett ungdomspolitiskt handlingsprogram för perioden –2017 med insatser inom tre prioriterade områden: ungdomars inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Slutligen föreslås ändringar i skollagen (2010:800). Det s.k. informationsansvaret för icke skolpliktiga ungdomar förtydligas och benämns i stället aktivitetsansvar för ungdomar. Ansvaret innebär att kommunerna har i uppgift att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand motivera till utbildning. Kommunerna får också i uppgift att föra ett register över de ungdomar som omfattas av ansvaret och att dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. Huvudmän för gymnasieskolor och gymnasiesärskolor ska meddela hemkommunen om en elev utan giltigt skäl är frånvarande i betydande utsträckning. Ändringarna i skollagen föreslås träda i kraft . Nytt mål för ungdomspolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att de nuvarande målen för den nationella ungdomspolitiken inte längre ska gälla och om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar. Det nya målet för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan ska vara att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Motionsyrkanden om andra mål avslås. Jämför reservationerna 1 (S, MP, V) och 2 (SD). I propositionen Makt att bestämma – rätt till välfärd (prop. 2004/05:2) presenterades två mål för den nationella ungdomspolitiken. Målen reviderades något i budgetpropositionen och fastställdes av . De nuvarande målen är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). I propositionen föreslår regeringen att godkänner att de nuvarande målen för den nationella ungdomspolitiken inte längre ska gälla. Det nya målet för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan ska vara att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringen gör vidare bedömningen att alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan bör ha ett ungdomsperspektiv med utgångspunkt i ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna så som de uttrycks i grundlagarna och i konventionsåtaganden på området. Ett ungdomsperspektiv innebär enligt regeringen att ungdomar bör betraktas som en mångfald individer, stödjas att bli självständiga och ha möjlighet att vara delaktiga och ha inflytande. Statistiskt underlag bör presenteras, kommenteras och analyseras efter kön och ålder om det inte finns särskilda skäl mot detta. Där så är möjligt bör även andra bakgrundsfaktorer beaktas. Dessutom bör så långt möjligt konsekvensanalyser för olika ålderskategorier och kön göras när förslag utformas. När der gäller uppföljning av målen anför regeringen att utvecklingen i förhållande till målet för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar bör följas upp inom ramen för ungdomspolitiken. Uppföljningen bör kompletteras med annan relevant kunskap som tas fram inom andra verksamhetsområden. Socialdemokraterna tillstyrker i kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. yrkande 1 att man formulerar ett nytt mål för ungdomspolitiken, men är tveksamma till om regeringens formulering av målet i själva verket döljer en ambitionssänkning. Motionärerna menar att det klart måste framgå av det styrande målet att ungdomar har rätt till ett inflytande som är verkligt, inte bara en formell rätt att höras. Målet för ungdomspolitiken bör därför formuleras som så att alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. I kommittémotion 2013/14:Kr19 yrkande 1 anför m.fl. (MP) att den nya målformuleringen för ungdomspolitiken i stället för regeringens förslag bör lyda på följande sätt: Alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. I motionen framförs uppfattningen att regeringens förslag innebär att målen försvagas. Motionärerna menar att det är självklart att ungdomar ska kunna ha makt över samhällsutvecklingen. Motionärerna delar även flera remissinstansers oro över att för mycket ansvar och fokus läggs på de unga som individer när välfärdsmålet överges. Jämlik tillgång till välfärd är en förutsättning för tillgång till makt. Unga måste få bättre stöd av samhället när det kommer till grundläggande rättigheter som egen försörjning, egen bostad och psykisk hälsa. Motionärerna menar också att en av de allra mest grundläggande faktorerna för att ta makt över sitt eget liv är tillgång till utbildning. anför i kommittémotion 2013/14:Kr17 av m.fl. yrkande 1 att regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag på ungdomspolitiskt mål som fastslår att alla ungdomar ska ha samma tillgång som vuxna till jämlik välfärd och till makt över samhällsutvecklingen och sina egna liv. anser att det mål som regeringen föreslår representerar en ideologisk förskjutning mot en mer ensidigt individorienterad samhällssyn. delar inte uppfattningen om att goda levnadsvillkor skulle vara mindre abstrakt än välfärd utan anser att välfärd är att föredra eftersom det är mer omfattande och dessutom ett etablerat begrepp inom ungdomspolitiken. I motionen framförs att en alltför stor andel unga varken studerar eller arbetar, och att det saknas kunskap om vad en stor del av denna grupp gör. Bristande kopplingar mellan olika välfärdssystem och svaga kontakter med vissa grupper gör att unga faller igenom skyddsnäten. Välfärden måste, enligt motionärerna, omfatta alla unga i samhället. En tydligare målstruktur är ett sätt att stärka ambitionerna inom detta politikområde. Motionärerna framhåller också att tydliga mål underlättar uppföljningen av politikområdet genom att möjliggöra jämförelser mellan indikatorer för ungdomsgrupper och vuxengrupper. Detta, menar man, är en svaghet och också i det förslag som presenterats. I motion 2013/14:Kr18 av (SD) begärs att regeringen ska återkomma till med förslag på en ny ungdomspolitik. I motionen anförs bl.a. att regeringen bör initiera en ny utredning som tar fasta på ungdomars faktiska verklighet och behov i syfte att fortare inlemma ungdomar i vuxenlivet. Motionären menar att utbildning och arbete är förutsättningar för att barn ska kunna bli ansvarstagande vuxna. Därför måste de problem som finns inom utbildningspolitiken och arbetsmarknadspolitiken tas itu med snarare än att som regeringen gör i propositionen diskutera välfärd generellt. Motionären anser vidare att förslagen i propositionen är otydligt skrivna. Att ungdomar mår bra, att de kan försörja sig och att deras kompetenser och erfarenheter tas till vara är av stor betydelse för såväl individen som samhället. Ungdomstiden lägger grunden för utveckling och etablering i vuxenlivet. Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett behov av att förtydliga det gemensamma ansvar för ungdomars förutsättningar och möjligheter till ett bra liv som ligger inom olika verksamhetsområden och att ett mål som utgår från helheten därför bör formuleras. Enligt utskottets bedömning är det föreslagna målet väl formulerat. Det bidrar till att lyfta fram individens egen makt, samhällets ansvar för att skapa goda levnadsvillkor för alla ungdomar och vikten av att ungdomar finns med i utvecklingen av vårt gemensamma samhälle. Utskottet delar inte de farhågor som kommer till uttryck i motionerna om att den föreslagna formuleringen innebär en sänkt ambitionsnivå eller en försvagning av målformuleringen. Utskottet vill dock betona betydelsen av att målet följs upp och kommer att noga följa utvecklingen på området. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om att de nuvarande målen för den nationella ungdomspolitiken inte längre ska gälla och om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Kr16 (S) yrkande 1, 2013/14:Kr17 (V) yrkande 1, 2013/14:Kr18 (SD) och 2013/14:Kr19 (MP) yrkande 1. Ungdomspolitikens omfattning och genomförande Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. godkänner också regeringens förslag om att de fem huvudområdena för analys, samordning och redovisning som finns inom ungdomspolitiken inte längre ska gälla. avslår motionsyrkanden ungdomars delaktighet i samhället samt uppföljning av ungdomspolitiken. Regeringen föreslår att godkänner att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Enligt regeringen är det betydelsefullt att det finns en bred politisk enighet kring detta. Arbetet inom ungdomspolitiken bör syfta till att offentlig verksamhet som berör ungdomar har ett ungdomsperspektiv, bedrivs med utgångspunkt från kunskap om ungdomars villkor och behov, har tillgång till kunskap om olika insatser och metoder som kan förbättra ungdomars levnadsvillkor, makt och inflytande och samordnas mellan olika sektorer när det är relevant. Regeringen gör också bedömningen att ungdomspolitiken, utöver det sektorsövergripande arbetet, bör omfatta vissa frågor inriktade specifikt mot gruppen ungdomar. Dit hör frågor om flickors och pojkars, unga kvinnors och unga mäns inflytande och delaktighet, organisering och fritidsverksamhet samt sexuella och reproduktiva rättigheter. Regeringen anser vidare att samordningen av ungdomspolitiken bör förstärkas. Ungdomspolitiska rådet1[ Statsrådet med ansvar för ungdomsfrågor har ett s.k. Ungdomspolitiskt råd som instiftades 2008. Genom rådet får regeringen bidrag till sin omvärldsanalys på det ungdomspolitiska området och nya förslag inom ungdomspolitiken kan förankras hos representanter för politikens målgrupp. Rådet fungerar som ett forum för diskussion och samråd om såväl nationella som internationella aktuella frågor inom ungdomspolitiken.] bör vara forum för regeringens samlade dialog med representanter för ungdomsorganisationer. En samlad redovisning av utvecklingen i förhållande till målet att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen bör lämnas till med mellanrum. Det sektorsövergripande arbete som bedrivs av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (tidigare ) innebär, enligt regeringen, att myndigheten bör bidra till att ungdomspolitiken genomförs genom att verka för att ungdomsperspektivet integreras i relevanta verksamheter på statlig nivå, ta fram sektorsövergripande kunskap om ungdomars levnadsvillkor, attityder och värderingar och sprida denna kunskap till kommuner, landsting och myndigheter, följa upp ungdomars levnadsvillkor och möjliggöra jämförelser på såväl och nationell nivå som EU-nivå, utveckla kunskap om insatser och metoder som kan förbättra ungdomars levnadsvillkor, makt och inflytande och tillgängliggöra denna kunskap för kommuner, landsting och myndigheter, bidra till bättre samverkan och samordning av statliga insatser som riktas till ungdomar och utveckla sitt stöd till det lokala arbetet med en kunskapsbaserad ungdomspolitik genom ett strategiskt samarbete med kommuner och landsting med syfte att nå hela landet. Kommuner och Landsting bör bjudas in att delta i detta utvecklingsarbete.