bet · H101MJU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Ett ramverk ger stabilitet och långsiktighet för näringslivet så att säkra investeringar kan göras: det ger oss tydlighet för att klara våra klimatmål, det tar till vara den konkurrensmöjlighet vi ser med ny grön teknologi och det ger oss en ökad trovärdighet och möjlighet att bedriva ett ledarskap kring klimatfrågan. Vi tror också att det blir lättare att besluta om styrmedel då. Detta borde även gälla på EU-nivå. Kommissionens öppnar för detta i meddelandet om en ram för klimat- och energipolitiken, och regeringen bör stödja detta. Detta bör ges regeringen till känna. Förnybar energi inom , punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 9. När det gäller produktion av el betyder en omställning i till s.k. förnybar energi i realiteten oftast höjda utsläpp av klimatgaser, inte minst kopplat till den resursineffektivitet som omgärdar det s.k. förnybara med stor användning av stål och betong. Också är ett tydligt exempel på detta där kolkraften byggs ut i en rasande takt trots världens mest ambitiösa satsningar på sol och vindkraft. I ljuset av detta är det smått absurt att kärnkraftens betydelse knappt funnits med i diskussionen. I IPCC:s senaste rapport (WGIII AR5) har dock kärnkraften fått en tydlig plats, vilket är rimligt. Att kärnkraften, som i ett livscykelperspektiv har de lägsta utsläppen av klimatgaser av alla tillgängliga energislag, ställs vid sidan av det som kallas förnybart slår oerhört fel. mening är därför att regeringen ska likställa kärnkraft med s.k. förnybar energi, både i och i förhandlingar med andra länder. Forskning på nästa generations kärnkraft måste också ges en tydlig prioritet. Detta bör ges regeringen till känna. Markanvändning för utsläppsberäkning inom EU, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 7. har meddelat att vi tycker att LULUCF (Land use, land use change and forestry) ska ingå i medlemsstaternas mål om utsläpp av växthusgaser. Dock ser vi det som märkligt om medlemsstaterna efter förhandlingar endast kan tillgodoräkna sig nya förändringar av markanvändning. Utgångspunkten måste givetvis vara att fastställa nationernas faktiska nettoutsläpp med markanvändning inkluderad och sedan utgå från dessa nya siffror i samtliga beräkningar. Detta bör ges regeringen till känna. Internationella krediter inom , punkt 8 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 5. vänder sig emot att regeringen på EU-nivå driver på för att ska bindas upp ytterligare av kostsamma utsläppsminskningar i form av internationella krediter. Det råder oklarhet om vilka nettoeffekter en sådan politik får och det handlar om pengar som vi tror på lång sikt gör större nytta på hemmaplan. Detta bör ges regeringen till känna. Hållbara bränslen, punkt 9 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32 samt 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 8. EU har tagit fram hållbarhetskriterier för biodrivmedel. Dessa behöver skärpas och utvidgas till att också gälla fasta biobränslen. På motsvarande sätt bör EU verka för hållbarhetskriterier för fossila bränslen. Även om fossila bränslen naturligtvis aldrig kan bli hållbara finns det vissa som är mer ohållbara än andra. Att bryta skiffergas genom att spruta ned kemikalier i grundvattenområden och utvinna olja och gas ur djuphavsbotten och i innebär oöverskådliga miljöhot. Fossila bränslen med särskilt hög klimatpåverkan, såsom tjärsandsolja, kommer förhoppningsvis att successivt trängas ut när EU enats om hur fossila bränslens klimatpåverkan ska bedömas så att bränslekvalitetsdirektivets krav kan få genomslag. Däremot saknar bränslekvalitetsdirektivet krav för andra miljöaspekter som är förknippade med utvinning av fossila drivmedel, såsom risker för förorening av mark och vatten. I motsats till de krav som ställs på biodrivmedel finns inte ens grundläggande krav på skydd av naturvärden. Det är helt rätt att ställa hållbarhetskriterier på biodrivmedel, men då bör EU också kunna sätta upp kriterier för att få bort de mest ohållbara fossila drivmedlen. Detta bör ges regeringen till känna. Hållbara bränslen, punkt 9 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 8 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32. Som argument för att tvinga fram användande av biodrivmedel anförs i huvudsak den klimatnytta dessa bränslen påstås generera. Detta menar dock vi är falskt, åtminstone när det gäller första generationens biodrivmedel. Inte minst då uppodling av ny mark, vilket är konsekvensen av en ökad användning av dessa bränslen, förändrar markanvändningen på ett sätt som genererar en koldioxidskuld som kommer att ta många årtionden att kompensera för. riskerar ovärderlig orörd natur att försvinna, inte minst sydamerikansk regnskog, vilket drabbar världens biologiska mångfald. Vidare ökar alla de problem som är kopplade till jordbruk, såsom övergödning, vattenanvändning och användande av bekämpningsmedel. Ett annat problem med biodrivmedlen är att många motorfordon inte är konstruerade ens för en låginblandning, utan havererar, med stora konsekvenser för enskilda privatpersoner. skriver i sin rapport att regeringen inte har samordnat infrastrukturplaneringen med klimatmålen utan sätter förhoppningen till att stora, nu okända tekniksprång, ska kunna bidra till utsläppsminskningar. Detta får anses vara mycket oansvarigt, i synnerhet som regeringen inte tydligt samordnat klimatforskningen med klimatmålen för att inrikta forskningen mot att åstadkomma de tekniksprång som skulle behövas. har den senaste (WGII AR5) lyft fram tydliga konflikter mellan första generationens biodrivmedelsframställning och global livsmedelsförsörjning där man på flera håll i världen sett hur de allra fattigaste drabbas. Detta bör ges regeringen till känna. Utsläppskrav för bilar, punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 34. Vi anser att EU:s krav på energieffektivisering hos bilflottan är ett bra första steg, men långt ifrån tillräckligt. Vi skulle gärna se en skärpning av de krav som är överenskomna i EU, men ser framför allt behovet av att ha skarpa förslag på utsläppsminskningar på . De nivåer som föreslår, /km respektive /km , är en bra utgångspunkt. bör vara drivande i att EU skärper sina krav på bilproducenterna. Det är en stor fördel att denna typ av krav är internationella. Detta bör ges regeringen till känna. Nationella klimatmål, punkt 11 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. har antagit en vision och inte något klimatmål, som regeringsföreträdare ofta påstår, till 2050. Visionen är att inte ska ha några nettoutsläpp . Både det faktum att detta kallas för en vision och inte ett mål och att regeringen inte definierat begreppet nettoutsläpp skapar osäkerhet. Nettoutsläpp kan innebära att den mängd kol som den svenska skogen och marken binder ska dras från de totala utsläppen. Om det är så visionen ska tolkas innebär den en mycket låg ambitionsnivå för utsläppsminskningar . För att ska kunna påbörja arbetet med en långsiktig plan som ger rätt signaler för investeringar i koldioxidsnål teknik bör i stället för en vision besluta om ett tydligt klimatmål . Vi anser att klimatmålet bör vara att 2050 ska vara fritt från fossila bränslen och att de inhemska utsläppen av fossilt koldioxid ska ha minskat med jämfört med . En del utsläpp från markanvändning i jordbruk, från djuruppfödning m.m. kommer att vara svåra att få bort. Därför är –en mycket hög ambition. Regeringen verkar också tro att det för att nå 2050-målet ska gå att fortsätta köpa insatser i andra länder, vilket är mycket osannolikt. När det gäller möjligheten att 2050 köpa utsläppsminskningar i (CDM och JI) konstaterar i sin rapport till en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp att det är rimligt att anta att det inte kommer att finnas länder med lägre utsläpp än målen och därmed ingen marknad för att sälja minskningar till andra länder. Detta bör ges regeringen till känna. Nationella klimatmål, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 14. För att uppnå ett globalt 1,5-gradersmål anser att måste skärpa sina nationella utsläppsminskningsmål till 2020 och 2050. Till 2020 ska de totala utsläppen av växthusgaser i minska med (jämfört med ) genom åtgärder inom landet. För den icke handlande sektorn blir vårt klimatmål minskningar i jämfört med . I ton räknat handlar klimatmål om att minska utsläppen med koldioxidekvivalenter (CO2e) i . Vi vill gå från CO2e 1990 till CO2e 2020. Dessutom ska hjälpa andra länder att kraftigt minska sina utsläpp genom klimatbistånd och ny klimatfinansiering inom främst FN:s regi. Till 2050 ska de totala utsläppen av växthusgaser i minska , dvs. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatpolitiskt ramverk, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:MJ21 av m.fl. (S), 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17 samt 2013/14:C330 av och (båda MP) yrkande 2. har regeringen haft en gedigen utredning på sitt bord, Färdplan 2050, där i samarbete med flera andra myndigheter skissar upp förutsättningarna för klimatpolitik till 2050. har i sin rapport varit mycket kritisk till att regeringen inte redovisat en utsläppsplan för tiden . Revisionen pekar på hur t.ex. varit tydligt i sina signaler till industrin och medborgarna, vilket underlättar nödvändiga investeringsbeslut. Regeringen svarar nu i skrivelsen på kritiken genom att tillsätta en ny utredning med i princip samma uppdrag som och de övriga myndigheterna redan redovisat. Vi tror att vägen mot 2050-målet blir svår att nå om inte regeringen utarbetar en sammanhängande och långsiktig plan och ett regelverk för klimatpolitiken att följa. Vi kallar det för ett klimatpolitiskt ramverk. Vi menar att en utredning snabbt bör tillsättas som kan tydliggöra vilken lagstiftning som behövs och hur systemet ska utformas. Mer politiska frågor, såsom en tydligare definition av målet till 2050, bör lämpligen lyftas till en parlamentarisk beredning. I likhet med Climate Change Act bör anta ett klimatpolitiskt ramverk med en plan för en långsiktig utsläppsbana mot 2050-målet. I planen kan sektorsvisa mål sättas och ansvaret läggas på varje departement med ett eget utsläppstak för sin sektor. De politiska förslag som sedan departementet lägger fram ska hålla sig inom taket. eller ett klimatpolitiskt råd följer hur utsläppstaket fungerar för perioden och redovisar också hur det går. Utredningen får avgöra hur långa perioderna ska vara och hur de ska förhålla sig till mandatperioderna. För att systemet ska fungera bör utsläppstaket för perioderna beslutas med lång framförhållning och i bred politisk enighet så att inte regimskiften innebär nya splittrade signaler för industrin. Ett system för att komplettera beslutsunderlag för politiska beslut med klimatkonsekvensbeskrivningar bör utarbetas. Vi har i oberoende myndigheter som kan leverera bra underlag till . Vi ser också ett behov av att regeringen utser ett klimatpolitiskt råd som följer hur regeringen uppfyller det klimatpolitiska ramverket och kan föreslå ytterligare åtgärder ifall utsläppstaken är i fara. Regeringen ska ansvara för en återrapportering i varje budgetproposition kring hur utsläppstaket hålls och hur förslagen i propositionen påverkar måluppfyllelsen. Vi menar att det är av yttersta vikt att det klimatpolitiska ramverket beslutas i så bred enighet som möjligt för att staka ut vägen till 2050 och att systemet ligger fast över mandatperioderna. Målet är att skapa en stabil och långsiktig klimatpolitik genom att ge den tydliga spelregler som skapar disciplin, trovärdighet, transparens och målstyrning. Detta bör ges regeringen till känna. Utsläppsminskningar i , punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 2. Regeringen aviserar ännu en utredning om hur s.k. netto-nollutsläpp ska kunna nås till 2050. Detta är ett mycket märkligt förfarande när regeringen gav i uppdrag att ta fram en s.k. färdplan för nettonollutsläpp till 2050. har många synpunkter på planen, bl.a. för att man öppnar för ett stort tillgodoräknande av internationella osäkra utsläppskrediter och stor användning av skog och mark som kolsänkor. Men vi anser ändå att arbetet är så gediget att regeringen inte behöver tillsätta ännu en utredning. Dessutom brådskar det att få ned utsläpp. Vi vill i stället ha konkreta åtgärder på stora minskningar av utsläppen i som kan leda till nollutsläpp . FN:s klimatpanels senaste vetenskapliga rapport (IPCC WGIII AR5, 13/4-14) understryker vikten av att inte försitta tiden i att snabbt få ned utsläppen. Regeringen borde i stället presentera en proposition för minskade utsläpp med sikte på nollutsläpp till baserat på färdplan och andra relevanta rapporter. Utsläppsminskningarna ska göras helt och hållet i och kompletteras med ett klimatbistånd som finansieras med nya additionella medel. Detta bör ges regeringen till känna. Koldioxidläckage, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 2. framhåller att det saknas underlag för att bedöma risken för s.k. koldioxidläckage, dvs. att produktion flyttas från till länder med lägre eller inga utgifter för koldioxidutsläpp. Varken regeringen eller myndigheterna har samlat analyserat och rapporterat hur mycket olika branscher behöver betala för utsläppen och om de företag som gynnas verkligen är de som omfattas av en risk för koldioxidläckage. Vi anser det vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i den utsträckningen att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Mot bakgrund av att koldioxidutsläppen ökar markant på andra håll i vår omvärld anser vi att det bör göras djupare konsekvensanalyser av att en ambitiös klimatpolitik ensidigt förs i en begränsad del av världen. Därför är vi i av uppfattningen att en genomgripande analys av detta skyndsamt behöver genomföras så att inte värdefull svensk industri försvinner utomlands till ingen nytta för miljömålen men till en stor samhällskostnad. Detta bör ges regeringen till känna. intäkter från utsläppshandeln, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 12. Vi är oroade över den hantering av intäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter. Enligt EU:s direktiv om handel med utsläppsrätter (2009/29/EG) ska av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätterna gå till klimatåtgärder. konstaterar att regeringen inte öronmärker dessa intäkter till klimatåtgärder, utan man tillför dem endast till statsbudgeten. menar att ska leva upp till EU:s direktiv för att stärka det nationella och internationella klimatarbetet och menar att samtliga intäkter borde gå till detta ändamål. Regeringen bör återkomma med förslag om att av intäkterna från auktionering av utsläppsrätter i ska gå till nya klimatåtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Överskott av utsläppsrätter, punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 21. omfattar tyvärr kryphål som riskerar att sabotera klimatarbetet. Ett av dessa kryphål kallas i klimatförhandlingarna för hot air och innebär att ett land kan köpa utsläppsrätter (Assigned Amount Units, AAU) från länder med överskott av utsläppsrätter. Överskottet av utsläppsrätter, jämfört med åtagande enligt , väntas uppgå till drygt koldioxidekvivalenter. Det är mer än totala utsläpp av växthusgaser (). Enligt kan överskottet annulleras, sparas eller säljas. Om annullerar, alltså upphäver, överskottet skulle svenskarnas klimatansträngningar för minskade utsläpp bli bestående. Om i stället väljer att sälja hela överskottet skulle en betydande del av de ansträngningar som gjorts av svenska medborgare bli effektlösa. De koldioxidutsläpp svenskarna sparat under kan då ske i ett annat land. Att spara överskottet för att eventuellt använda det skulle innebära att dessa ökade utsläpp sker längre fram. och andra i-länder har förvisso utlovat på klimattoppmötet i att inte använda sig av överskottet av utsläppsrätterna. Det bästa vore därför om agerade i linje med detta och annullerade överskottet. Det råder alltså ingen tvekan om vad som är bäst för klimatet. har redan fattat beslut om annullering. bör med omedelbar verkan besluta att överskottet av utsläppsrätter ska annulleras. gav regeringen i uppdrag att sälja överskott på 1,5 miljoner utsläppsrätter inom den s.k. reserven för nya deltagare inom EU:s handelssystem för utsläppsrätter (EU ETS). Precis som konstaterar hade kunnat avstå från försäljning och i stället låta utsläppsrätterna frysa inne. Om gjort så hade utsläppsrätterna inte kunnat användas av annan part och på så sätt hade utsläpp på kunnat undvikas. Regeringens försäljning av utsläppsrätterna var dessutom helt i strid med våra expertmyndigheter på området, och . I rapporten av EG:s direktiv (2003/87/EG) om ett system för handel med utsläppsrätter föreslår de att ett eventuellt överskott inte ska säljas: Eventuellt överblivet utrymme i reserven för nya deltagare bör annulleras för att undvika plötsliga och oförutsedda förändringar av utbudet på marknaden. När regeringen har sålt överskott inom EU:s handelssystem aktualiseras frågan om vilken principiell hållning egentligen har inom handelssystemen med utsläppsrätter (både EU:s och det som finns inom FN). Man kan för att stärka klimatarbetet välja att frysa inne/annullera överskott eller sälja det vidare och ytterligare försvaga ett för klimatet redan svagt handelssystem. bör verka för att framtida eventuella överskott av utsläppsrätter inte inom vare sig FN- eller EU-systemet ska säljas vidare, utan ska annulleras. Detta bör ges regeringen till känna. Konsumtionsbaserad statistik, punkt 18 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 24. Regelbunden uppföljning av vår konsumtions klimatpåverkan (utsläpp orsakade av varor vi importerar minus utsläpp från varor vi exporterar) bör också göras. Detta bör ges regeringen till känna. Konsumtionsbaserad statistik, punkt 18 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 18. En studie av Globala energisystem vid presenterade konsumtionsbaserade utsläpp av växthusgaser. I studien ingår alla de utsläpp som svenska medborgare orsakar, dels genom konsumtion av inhemska och importerade produkter, dels genom de direkta utsläppen i offentlig sektor och i hushåll. Även utsläpp som svenskar orsakar på grund av flygresor och övriga internationella transporter är medtagna. Resultatet från studien visar att de totala utsläppen har ökat med –2005. I den officiella statistiken för uppvisas i stället en minskning . Vi anser att detta belyser två viktiga insikter: Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och klimatpåverkan är inte brutet i som regeringen hävdar. För att upprätta rättvisa globala klimatavtal och nationella målsättningar måste konsumtionsbaserad bokföring bli central. rapporterar sin officiella statistik av växthusgasutsläpp till UNFCCC, . I denna statistik ingår endast de utsläpp som sker inom . bör ges i uppdrag att i sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Detta bör ges regeringen till känna. Nationell klimatanpassning, punkt 19 (S, MP) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ242 av och (båda S) yrkande 2 och 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 10. Det är viktigt att minska samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringarna. Samhället måste förberedas för de negativa konsekvenserna, exempelvis inom den fysiska planeringen och utbyggnaden av infrastrukturen. Utan medveten planering finns risken att vi bygger fast oss i förhållanden som är svåra att rätta till. Flera utredningar pekar på vikten av att förbereda samhället för klimatförändringarna, bl.a. Klimat- och sårbarhetsutredningen. Staten bör ta ett helhetsgrepp om klimatanpassningsarbetet och tillsammans med länsstyrelserna ta fram en nationell klimatanpassningsstrategi som även är anpassad till regionala skillnader. Det finns ett behov av att tydliggöra och samordna arbetet mellan berörda myndigheter i . Detta bör ges regeringen till känna. Nationell klimatanpassning, punkt 19 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 10 och 2013/14:MJ242 av och (båda S) yrkande 2. En nulägesanalys ger för handen att utsläppen globalt inte kommer att minska under vår generation. Men oavsett vilket så kan vi dock vara helt säkra på att klimatet kommer att variera och att kommer att ställas inför olika prövningar vid olika extremväderhändelser. kan i praktiken spendera flera procent av BNP på åtgärder för minskade utsläpp utan att det får någon som helst mätbar effekt på koldioxidhalten i atmosfären; därför är det rimligt att ett större fokus snarare läggs på att säkra svensk infrastruktur mot ett varierat klimat.