bet · H101FöU9 · 2014-03-07 00:00:00 — lämnar en utredare på regeringens uppdrag (dir. 2013:52) förslag på hur en ändamålsenlig styrning av Försvarsmaktens materielinvesteringar kan utformas för att öka möjligheterna för och regeringen att fatta strategiska investeringsbeslut. I uppdraget ingår även att lämna förslag på ytterligare förbättringar av den utvecklade materielredovisningen i enlighet med vad framhållit. Utskottet kan konstatera att regeringen har tillfört Visbykorvetter med multifunktionalitet. Regeringen har dessutom framhållit att anskaffningen av ny insatsförmåga avseende luftvärnet är ett viktigt steg för att säkerställa försvarets förmågebredd. När det gäller en eventuell överföring av Lansen, Draken och har det framkommit att det finns ett pågående ärende som bereds, och det är normalt inte ansvar att fatta beslut om avveckling av materiel som blivit övertalig hos en enskild myndighet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om vindkraft. Jämför reservationerna 8 (MP) och 9 (SD). I motion 2013/14:Fö257 av (SD) anförs att den rörlighet flygvapnet har haft har gått förlorad i och med avvecklingen av Bas 90. Motionären menar att det är av stor vikt att återta denna förmåga. Bas 90-systemet bör till stora delar återskapas successivt eftersom skydd genom spridning är kostnadseffektivt och ger ett stort strategiskt värde enligt motionären. Motionären beskriver att Försvarsmakten skulle önska ett vindkraftsfritt område inom fyra mils radie kring de tio aktuella militära flygplatserna. I motionen yrkas därför på att vindkraft inte ska tillåtas inom en radie på runt de gamla Bas 90-flygplatserna eftersom de kan vara aktuella att återaktivera i det nya säkerhetsläget (yrkande 42). I motion 2013/14:Fö216 av m.fl. (MP) beskriver motionärerna att Försvarsmakten skulle ha infört ett vindkraftsstopp som utgör ett av de största hindren för att nå potential för utbyggnad av vindkraft. Motionären menar att stora ekonomiska värden och en betydande andel förnybar el står på spel, varför hon anser att det vindkraftsstopp som beskrivits i motionen bör omprövas så att vindkraften i stället får samexistera med försvaret. Utskottet behandlade motioner med frågor om vindkraft och skydd av Bas 90-systemet . I betänkande 2012/13:FöU13 konstaterade utskottet att Bas 90-systemet är avvecklat utifrån Försvarsmaktens bedömning. I utskottsbetänkandet redovisas även att Försvarsmakten fattade ett temporärt principbeslut om att avstyrka etableringar av nya vindkraftverk inom en radie om runt de militära flygplatserna. Av betänkandet framkommer att principbeslutet ersattes av interna riktlinjer för hantering av remisser om vindkraft, och utskottet framhöll att tillståndsprövningen av vindkraftsutbyggnad bl.a. sker med utgångspunkt i den miljölagstiftning som beslutat om. I Försvarsmaktens årsredovisning framkommer att myndigheten hanterat totalt 659 vindkraftsremisser . Försvarsmakten konstaterar dessutom att myndigheten i av fallen inte haft något att erinra och bedömer därför att det sällan uppstår konflikter mellan totalförsvaret och andra parters intressen. Utskottet avstyrker motionsyrkandena om Bas 90-systemet och det som beskrivs som ett vindkraftsstopp. Frågorna har riksdagsbehandlats, och utskottet gör ingen annan bedömning än vid den tidigare behandlingen. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om försvarsindustrifrågor. Utskottet bedömer inte att det finns skäl att bifalla motionsyrkandena eftersom regeringens aktiva politik bidrar till en mer öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad. Jämför reservationerna 10 (S) och 11 (SD). I motion 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) anförs att ett nationellt samverkansprogram för försvarsindustrin bör upprättas (yrkande 10). I motionen framhålls att svensk försvarsindustris helhet och omfattning gör att det finns behov av en långsiktig och samlad strategi. Utan en tydlig strategi och uttalad ambition från statsmaktens sida menar motionärerna att den svenska försvarsindustrin kommer att försvagas successivt. För att vända denna utveckling bör ett arbete tillsammans med bl.a. de fackliga organisationerna upprättas för att åstadkomma ett långsiktigt samverkansprogram med syfte att utveckla den svenska försvarsindustrin och dess kompetens med bäring på även den civila sektorn. I motion 2011/12:Fö219 av (M) anförs att vissa lokala militära kompetensnätverk som grundar sig i högteknologi, entreprenörskap och kreativitet bör främjas. Motionären menar att dessa nätverk ofta är ledande i sitt område internationellt och ligger till grund för konkurrenskraften hos svenska försvarsprodukter och . Tydliga exempel som beskrivs i motionen är , och . För att öka vår konkurrenskraft internationellt anser motionären att bör bevara och vidareutveckla de områden där vi redan ligger långt framme. Regeringen bör därför se över möjligheterna att främja utvecklingen av svenska militära kompetensnätverk både nationellt och internationellt för att öka vår kunskap och stärka konkurrenskraften hos svenska företag. I budgetpropositionen (utg.omr. 6) framhåller regeringen uppfattningen att den europeiska försvarsindustriella basen främjas på bästa sätt genom allmänna förutsättningar som bygger på marknadsmässiga principer och på att ha så enkla och likartade förslag som möjligt för berörd industri. Regeringen ser därför positivt på möjligheterna att utnyttja civil-militära synergier inom forskning och andra generella åtgärder, t.ex. i fråga om regelförenklingar, standardisering och certifiering. Regeringen menar att försvarsmaterielmarknaden till viss del har en specifik särart, men att det är angeläget att de förslag som tas fram så långt som möjligt överensstämmer med den generella politiken inom respektive politikområde. understryker i budgetbetänkandet (2013/14:NU1) att en aktiv näringspolitik som utgår från företagens behov kan stimulera entreprenörskap och få företag att växa i hela landet. konstaterar att har fastställt ett mål för näringspolitiken som bl.a. går ut på att stärka den svenska konkurrenskraften. beskriver att det ställs allt högre krav på förmåga att utveckla och kommersialisera innovativa lösningar. Ett bra innovationsklimat är därmed grundläggande för företagens konkurrenskraft. menar att en aktiv näringspolitik ska utgå från företagens behov och villkor. För att skapa goda förutsättningar för fler och växande företag behövs såväl generella som riktade politiska insatser. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv konstateras att det finns olika insatser för att främja både nya företag och befintliga företag genom konkurrensfrämjande åtgärder, regelförenklingar, ökad kapitaltillgång och insatser för att främja forskning och innovation. Utskottet kan konstatera att försvarsmarknaden förvisso har vissa drag med specifik särart, men kan konstatera att försvarsindustrin främst gynnas av goda allmänna förutsättningar som bygger på marknadsmässiga principer och en näringspolitik som utgår från företagens egna behov. Utskottet välkomnar att regeringen för en aktiv näringspolitik och bidrar till att skapa förutsättningar för en mer öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad i . Utskottet bedömer inte att det finns skäl att bifalla motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om kompetens- och bemanningsfrågor. Jämför reservation 12 (SD). I motion 2013/14:Fö257 av (SD) anför motionären att den öppna redovisningen av bemanningen inom marinen och flygvapnet ska rapporteras tydligare till , inklusive vilken redundans som finns i bemanningen (yrkande 15). Motionären menar även att det är nödvändigt att låta utreda behovet av redundans för personal med kritiska kompetenser inom marinen och flygvapnet, i syfte att öka uthålligheten vid komplexa och parallella förlopp (yrkande 16). Motionären framhåller att marinens fartyg och stridsflygplanen är dyra materielsystem med hög militär effekt i krig och krislägen och att det inte är kostnadseffektivt att ha för lite personal placerad på dessa enheter och därigenom minska tillgängligheten. I motionen beskrivs t.ex. att marinens fartyg bara har en besättning och därför blir underutnyttjade. Enligt genererar marinens korvetter endast 20–av den potential som finns av ett sjödygn i jämförelse med som genererar . Marinens och flygvapnets bemanning och personaluthållighet är viktiga nyckeldata vid bedömningen av Försvarsmaktens verkliga förmåga enligt motionären, som menar att den information som delges inte ger hela bilden. Utskottet behandlade dessa frågor efter det att regeringen redovisat sin bedömning av granskning Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband (RiR 2012:18 och skr. 2012/13:97). tillkännagav då som sin mening vad utskottet anfört om att regeringen måste garantera tillfredsställande information och insyn i frågor om bemanning och tillgänglighet av de stående insatsförbanden (bet. 2012/13:FöU9, rskr. 2012/13:246). Regeringens särskilda redovisning av utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 1) syftade bl.a. till att tillgodose vad anfört genom sitt tillkännagivande . Redovisningen är inte begränsad till frågor om bemanning och tillgänglighet av stående förband utan omfattar en redovisning av utvecklingen i fråga om Försvarsmaktens personalförsörjning i en vidare mening som en del av den pågående reformeringen inom myndigheten. Utskottet avstyrker motionsyrkandena om bemanning inom marinen och flygvapnet. Frågorna har riksdagsbehandlats, och Försvarsberedningen bereder bl.a. frågan om bemanningen varför utskottet inte gör någon annan bedömning än vid den tidigare behandlingen. Styrning av Försvarsmakten m.m. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om styrning av Försvarsmakten. Jämför reservation 13 (SD). I motion 2013/14:Fö257 av (SD) anförs att myndigheter företrädesvis själva bör ta nödvändiga beslut för att få ekonomisk balans när det gäller de anslag som beslutat för dem (yrkande 22). I motionen anförs även att besluten ska protokollföras när regeringen tillsätter genomförandegrupper (yrkande 23). I motionen anförs att i en rapport har lämnat svidande kritik mot regeringens hantering av besparingarna som beslutades inom ramen för den s.k. Genomförandegruppen. Motionären menar att besparingarna som beslutades i hög grad är att beteckna som ineffektiva och ekonomiskt tveksamma ambitionssänkningar och att gruppens arbete utfördes på informell basis och blev omöjligt att granska i efterhand. Motionären kräver därför förbättringar i den fortsatta processen och noterar med obehag att man i budgetpropositionen kunde finna följande passus: Försvarsmaktens bedömning om kommande ekonomiska underskott föranleder behov av att, i en samlad process i , inleda ett arbete i syfte att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi. Arbetet skall ge regeringen möjlighet att fatta strategiska beslut i syfte att genomföra huvudinriktningen i det senaste försvarsbeslutet. Motionären anser att ett absolut krav från sida bör vara att en grupp vars verksamhet i så hög grad kommer att påverka det kommande försvarsbeslutet, också bedriver sitt arbete på ett sådant sätt att det blir möjligt att granska i efterhand. I utskottets betänkande 2012/13:FöU5 behandlades bl.a. regeringens skrivelse 2011/12:173, om genomförandegruppen, och följdmotioner med yrkanden om att myndigheter själva ska ta nödvändiga beslut för att nå ekonomisk balans samt att beslut inom bör protokollföras och att regeringens arbete bör bedrivas på ett sådant sätt att det är möjligt att granska i efterhand. hade granskat den s.k. genomförandegruppen som under Försvarsdepartementets ledning hade till uppgift att föreslå hur vissa besparingar kunde åstadkommas. Granskningen har redovisats i rapporten i försvartes materielförsörjning – Regeringens genomförandegrupp 2008 (RiR 2012:5). tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om bl.a. en tydlig rollfördelning mellan regeringen och myndigheterna tillsammans med vikten av att kvalitetssäkra viktiga beslutsunderlag (bet. 2012/13:FöU5). Dessutom uttalade sig i granskningsbetänkande 2012/13:KU20 över beredningen av besparingar inom försvarets materielförsörjning. Mot bl.a. denna bakgrund framhåller regeringen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 6 s. 41) att ett flertal åtgärder vidtagits för att öka den långsiktiga strategiska styrningen av Försvarsmaktens materielförsörjning. Regeringen beskriver dessutom att den fattat beslut om direktiv för en särskild utredare att lämna förslag på en förändrad beslutsprocess för investeringar i försvarsmateriel (dir. 2013:52). Utskottet avstyrker motionsyrkandena om hur arbetet hanterades inom ramen för den s.k. Genomförandegruppen. Frågorna har riksdagsbehandlats, och utskottet ser inte att det finns skäl för att vidta ytterligare åtgärder . Utskottets förslag i korthet avslår en motion om oberoende finansiering av Hemvärnet. Utskottet konstaterar bl.a. att förslag om en förändrad anslagsindelning för Försvarsmakten bereds inom . Jämför reservation 14 (S, MP, V). I motion 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur Hemvärnet kan finansieras oberoende av den övriga Försvarsmakten. Utskottet behandlade motioner med frågor om hemvärnets finansiering . I betänkandet 2012/13:FöU10 konstaterade utskottet att det inte finns skäl att Hemvärnet ska finansieras på annat sätt än övriga förband i insatsorganisationen, varför motionsyrkandena avstyrktes. Utskottet avstyrker motionsyrkandet om en oberoende finansieringsform för Hemvärnet. Frågan har riksdagsbehandlats, och bereder en rapport från om finansiell styrning av försvaret. I rapporten redovisas bl.a. förslag om förändrad anslagsindelning för Försvarsmakten och . Mot bakgrund av ovanstående gör utskottet ingen annan bedömning än vid den tidigare behandlingen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avslår ett motionsyrkande om att återinföra den särskilda beredskapspolisen. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen med dagens situation. Jämför reservation 15 (SD). I motion 2013/14:Fö257 av (SD) anförs om att särskilda beredskapspolisen (SBP) bör återuppsättas som en del av polismyndigheten, men i statens utgiftsområde 6. Motionären anser att den SBP bör återskapas med 1 500 civilpliktiga i länsvisa avdelningar som verkar under polismyndigheterna. Motionären anser att de bör få en polismans befogenheter efter inkallelse vid civila kriser såsom naturkatastrofer, sjukdomsutbrott, sök efter försvunna personer, utrymning vid olyckor och ordning vid internationella konferenser i m.m. I händelse av krig menar motionären att de främst bör verka för skydd av civilbefolkningen. Beredskapspolisen hade sitt ursprung i civilförsvarspolisen. För att undvika väpnade ordningsstyrkor inom civilförsvaret fördes de över till Polisen 1986. De organiserades som en särskild beredskapsorganisation inom Polisen för att erbjuda stöd vid höjd beredskap och krig och bemannades med civilpliktiga. var ambitionsnivån att ha 15 000 beredskapspoliser (10 000 i den allmänna och 5 000 i den särskilda beredskapspolisen). bedömdes behovet endast uppgå till 1 500 civilpliktiga som togs från den särskilda beredskapspolisen. I en rapport från () 2010 (POA-134-6927/09) framkommer att beredskapspolisen använts under de som organisationen att kostnaden bedömdes vara ca (från anslaget 2:4 krisberedskap). I rapporten framhöll RPS att behov, nyttjandegrad och kostnader måste ställas mot varandra och att förändringar i totalförsvarsplikten ställde beredskapspolisen inför ett vägval. RPS rekommenderade nedläggning. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 6 s. 103-104) redovisade regeringen att det inte finns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen. Regeringen anförde att en avveckling av organisationen borde genomföras. framhöll regeringen att det vid höjd beredskap eller då regeringen har beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, vid behov går att återinföra organisationen. I avvägningen mellan behov, nyttjandegrad och kostnader gör utskottet ingen annan bedömning än regeringen gjorde när den beslutade att det inte finns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen med dagens situation. Utskottet påminner om att det finns en möjlighet att vid höjd beredskap återinföra organisationen, och ser inte skäl att tillstyrka motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Grundorganisatoriska frågor m.m., punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö245 av (SD) yrkandena 7, 22, 25 och 26 samt 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 25, 35, 40 och 41 samt 2013/14:Fö207 av (M). ser inte den dagsaktuella hotbilden som den viktigaste utgångspunkten när behovet av militärt försvar ska bedömas. Hotbilden kan snabbt förändras, men acceptabel försvarsförmåga kan inte återtas lika snabbt. Försvarsmakten ska vara dimensionerad för att kunna hävda integritet och för att värna suveräna rättigheter och nationella intressen i övrigt. I detta ingår att kunna övervaka och kontrollera allt svenskt territorium och att försvara hela . Jag anser därför att grundorganisationen bör byggas ut och att bör delas i sex militärområden. Enligt min mening bör två marinbaser (öst och väst) sättas upp tillsammans med två marindetachement 2017 (i respektive ). Dessutom anser jag att bör sättas upp 2016 med två nya Gripendivisioner för att stärka luftförsvaret av huvudstaden, och att ledningscentraler och andra mål som är högvärdiga för fienden ska skyddas i bergrum eller på annat sätt. Skjutfält och övningsverksamhet m.m., punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Fö266 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:Fö211 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2013/14:Fö212 av m.fl. (MP) och 2013/14:Fö232 av (MP) samt 2012/13:Fö218 av (M), 2013/14:Fö202 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2013/14:Fö223 av m.fl. (S). Försvarsmakten ansöker om nya eller utökade tillstånd för övningsverksamhet på flera platser runt om i landet, bl.a. ökad flygverksamhet över . Om planerna genomförs menar att det kan medföra att tiotalet ton skrot i form av ammunition och miljögifter som bly hamnar på botten. Jag anser därför att Försvarsmakten inte ska ges möjligheter att öka bombningarna i . Även en kraftig ökning av antalet skjutövningar i skulle få allvarliga konsekvenser för människors säkerhet och för havsmiljön. Jag anser därför att regeringen bör utforma ett lagförslag som starkt inskränker Försvarsmaktens möjligheter att bedriva storskaliga skjutövningar i tätbefolkade områden och som även skärper kraven för att mark- och vattenområden ska få anses vara av försvarsintresse. När två riksintressen står mot varandra menar jag att inte längre ska ge försvarsintresset företräde. Skjutfält och övningsverksamhet m.m., punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö202 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2012/13:Fö218 av (M), 2012/13:Fö266 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:Fö211 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2013/14:Fö212 av m.fl. (MP), 2013/14:Fö223 av m.fl. (S) och 2013/14:Fö232 av (MP). Jag anser inte att försvarets övningar i eller i ska utökas. I stället ser jag det som nödvändigt att utreda ett eventuellt totalstopp för Försvarsmaktens övningar i såväl som . anser att ska ha ett försvar som förmår värna landets säkerhet, men att vi måste undvika att försvarets legitima behov av att genomföra militära övningar äventyrar viktiga miljövärden. Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att omfattningen av militära övningar i känsliga naturområden inte bör utökas. Natoverksamhet på svenska övnings- och skjutfält, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 9. Jag menar att genomförandet av Natoledda övningar på svensk mark visar att utvecklingen går åt fel håll. anser inte att svenskt territorium, luftrum och territorialvatten ska upplåtas för framtida Natoledda militärövningar. Jag vill framhålla vikten av att hävda den svenska militära alliansfriheten och anser att det är mycket viktigt att hålls utanför Nato. Nato bör därmed inte tillåtas öva inom gränser. Därför menar jag att bör tillkännage för regeringen som sin mening att Nato varken ska tillåtas att öva eller testa vapensystem inom territorium. Materiel- och anskaffningsfrågor, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 11 samt 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 14 samt 2013/14:Fö250 av (SD). Vi anser det nödvändigt med en särskild översyn av marinens framtida behov av ytstridsfartyg. Visbykorvetterna är ytterst avancerade och välutvecklade med en lång rad tekniska system som starkt försvårar upptäckt. I takt med att antalet enheter i marinen minskat är överlevnadsförmågan på respektive fartygsenhet av största betydelse. Även om ingen annan nation harserieproducerat stridsfartyg som har så låga nivåer för röjande av signatur som Visbykorvetterna anser vi att samtliga korvetter som levereras till Försvarsmakten bör utrustas med sensorer och vapensystem enligt ursprungsplanen för att ytterligare förbättra deras överlevnadsförmåga. Vi anser det även vara nödvändigt med ett bättre system för luftvärnsskydd än i anslutning till våra flygbaser. JAS Gripen-systemet har en central roll för försvar och Gripensystemet är dessutom en stor investering. För att uppnå balans och förbättra överlevnadsförmågan ser vi det som rimligt att anskaffa ett modernt kvalificerat och lång- eller medelräckviddigt luftvärnssystem. Vi delar regeringens bedömning att ny insatsförmåga avseende luftvärnet är ett viktigt steg för att säkerställa försvarets förmågebredd, men menar att regeringen också måste omsätta det i praktisk handling genom att prioritera anskaffning av lång- eller medelräckviddigt luftvärn. Materiel- och anskaffningsfrågor, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 14 samt 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 11 samt 2013/14:Fö250 av (SD). Jag anser att ett ökat operativt fokus måste få genomslag i en förändrad syn på materiel- och logistikförsörjningen. Försvarsmaktens operativa behov ska i större utsträckning styra materielförsörjningen, i stället för som då regeringen har gett industri- och sysselsättningspolitiken alltför stort utrymme. Regeringen bör därför återkomma till med en beskrivning av en materielförsörjningsstrategi som utgår från försvarets operativa behov i stället för försvarsindustrins intressen och sysselsättningspolitiken. Därigenom menar jag att ledtider och ekonomiska bindningar i materielförsörjningen reduceras och att insatsorganisationens behov bättre tillgodoses.