bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — anställningar och uppdrag. Engagemang som upphört tidigare än före utnämningen till statsråd behöver inte redovisas. Redovisning behöver endast ske av engagemang hos sådana arbets- eller uppdragsgivare som rimligtvis kan tänkas förekomma som parter eller ha något väsentligt intresse i ett regeringsärenden. 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. Vidare anförs att anmälan görs till rättschefen i Statsrådsberedningen. chefen redovisar sedan uppgifterna om statsrådens innehav och engagemang i Slutligen innebär överenskommelsen att dessa för- teckningar över statsrådens engagemang ska vara öppna för insyn från allmän- Det anförs även i promemorian att de rutiner som tillämpas inför regerings- sammanträdena för att undvika jäv och intressekonflikter alltjämt är de rutiner som redovisats av rättschefen i Statsrådsberedningen i anledning av konstitut- ionsutskottets granskning (bet. 2006/07:KU20 s. 58). I promemorian anförs även att det inte har gjorts en bedömning med slut- satsen att statsrådet innehav är oförenliga med statsrådets I svarspromemorian från anförs att statsrådet förvärvade aktier i första gången och att han alltjämt har ett aktieinnehav i bolaget. Vidare anförs att statsrådet inte har varit ansvarig i något avseende för hanteringen av frågor om bolagsstyrningen av . emellertid i regeringens beslut om skrivelsen redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2012/13:140). Skrivelsen innehåller bl.a. en beskriv- ning av de statliga bolagens verksamhet och fram t.o.m. Vid regeringssammanträdet deltog inte statsrådet vid behandlingen av ärende om överklagande av Berg- mästarens beslut om bearbetningskoncession för området Sahavaara K nr 1 i deltog inte statsrådet vid behandlingen av ärende Över- klagande i fråga om prövning enligt 12 kap. m.m. avse- ende detaljplan för Tapuli gruva i kommun. Det anförs också att statsrådet i egenskap av aktieägare i erhållit sedvanligt nyhetsbrev från bolaget. hetsbrev får enligt gällande rätt inte innehålla information som inte är känd för marknaden i övrigt. Några andra kontakter har inte förekommit mellan Som svar på en fråga från utskottet om företrädare för regeringen fått in- formation om förhållanden i bolaget utöver vid ett till- fälle anförs i svarspromemorian från att enligt en promemoria benämnd Insiderförteckning gällande Pro- ject , som finns i årsakt fick bolagets förvaltare den information av bolagets verkställande direktör om att projektet fanns och om dess aktuella status. för en eventuell investering i . Vidare anförs att information om projektet även lämnades till företrädare för per telefon och vid ett antal möten enligt anteckningar i bl.a. årsakter . hölls vid vilket bl.a. statsrådet , ansvarig stats- 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. sekreterare samt bolagets styrelseordförande och verkställande direktör deltog. Vidare hölls ett möte då bolagets presentation Project Diskussionsunderlag överlämnades och diskuterades. Vid mötet närvarande representanter från bolaget och tjänstemän från Fi- nansdepartementet. Ett möte mellan statsrådet , ansvarig statssekreterare och styrelseordförande hölls . Information om projektet lämnades även vid ett möte mellan tjänstemän från och . Slutligen kan noteras att Project diskuterades vid ett möte mellan representanter för bolaget och ägaren, bl.a. statsrådet , ansvarig statssekreterare samt bolagets styrelseordförande och verkställande direktör. Utskottet ställde ett antal frågor i en skrivelse till . Som svar översände promemorior från och Statsrådsberedningen (bilaga A4.2.4). Som svar på utskottets frågor kring justitieminister uttalanden i interpellationsdebatten anförs i promemorian från att uttalandet om en praxisbildning tar sikte på den förteckning som aktualiserats i granskningsärendet och som förs inom över statsrådens anmälningar om innehav av finansiella instrument. Enligt offentlighets- och sekretesslagens (2009:400) bestämmelser om sekretess för offentliga funktionärers innehav av finansiella instrument gäller som huvudregel sekretess för den typen av förteckningar och för den information som ligger till grund för en sådan förteckning (32 kap. 6 §). Statsråden har dock kommit överens om att själva förteckningen ska vara öppen för insyn för allmänheten. Överenskommelsen har inte ansetts innebära att sekretessen eftergetts även för den information som ligger till grund för den öppna förteckningen. För de närmare uppgifterna om statsrådens anmälda innehav av finansiella instrument tillämpas därför huvudregeln om sekretess. Det innebär att det på sedvanligt sätt görs en noggrann sekretessprövning när någon begär att uppgifter som inte framgår av den öppna förteckningen ska lämnas ut med stöd av offentlighetsprincipen. Vidare anförs att den första överenskommelsen om att statsråden ska redovisa sina innehav av finansiella instrument i en öppen förteckning träffades mellan statsråden i den dåvarande regeringen. Detta framgår av regeringens skrivelse 1996/97:56 Intressekonflikter för statsråd. Efterföljande regeringar har haft en liknande ordning. Detsamma gäller den nuvarande regeringen. Det anförs också att justitieministerns uttalande om praxisbildning hänvisar dels till förteckningarnas offentlighet, dels till den sekretessprövning som görs i varje enskilt fall. Syftet med uttalandena i interpellationsdebatten var att belysa att den tillämpliga lagstiftningen om sekretess för offentliga funktionärers 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. aktieinnehav är utformad med en presumtion för sekretess. ning till uttalandena lyftes också fram att det i grunden handlar om uppgifter om enskildas personliga förhållanden som lagstiftaren, alltså , ansett generellt bör vara skyddade av sekretess. I svarspromemorian från Statsrådsberedningen anförs att begäran från TV4 att ta del av uppgifter om när statsrådet förvärvat aktier i Goldminers kom in per telefon . dag att uppgiften bedömdes omfattas av sekretess med stöd av 32 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen. ens prövning i sekretessfrågan. Vidare anförs att den beskrivning som gavs i svar till utskottet 2006/07:KU20 del 2, s. 55 och 96) gäller alltjämt. slut om anmälan av innehav av finansiella instrument Statsrådsberedningens promemoria Förbud mot insiderhan- del och skyldighet att anmäla värdepappersinnehav är i sak giltig men den ses löpande över liksom övriga promemorior i Statsrådsberedningen. Vidare anförs att är rutinen sådan att en ändring i innehavet av värdepapper redovisas genom att de därefter aktuella uppgifterna redovisas vid närmast följande uppdatering av förteckningen. Av förteckningen framgår vil- ket slags finansiella instrument som innehas, antal eller andelar av det finan- siella instrumentet samt vilket värde innehavet beräknas ha. uppdateras minst en gång . Som svar på en fråga om vilken typ av sekretess som har eftergetts anförs att den aktuella sekretessen gäller till skydd för enskilda i viss verksamhet och har eftergetts beträffande de uppgifter som framgår av den förteckning som rättschefen har upprättat. har inte kännedom om några andra särskilda överväganden än vad som framgår av tidigare granskningsärenden i Utskottet översände kompletterande frågor i en skrivelse Som svar på frågorna överlämnades en promemoria från Statsrådsberedningen (A4.2.5). I promemorian anförs att förteckningen över statsrådens innehav av finan- siella instrument uppdateras minst en gång . sina innehav till rättschefen. När uppgifterna har sammanställts upprättas en Därefter kan förteckningen uppdateras när behov uppstår, exempelvis vid förändringar i regeringens sammansättning. kommer en begäran om att få ta del av förteckningen handläggs ärendet enligt Den senast upprättade förteckningen lämnas då ut. ningen har uppdaterats tolv gånger . På en fråga från utskottet om huruvida rutinerna för uppdatering av förteck- ningen innebär att ett statsråd kan göra korttidsaffärer med finansiella instru- ment utan att detta kommer att framgå av förteckningen konstateras i svars- promemorian att den möjligheten finns. 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. därför avser att införa rutiner som syftar till att korttidsaffärer med finansiella instrument ska framgå av förteckningen. Utskottet genomförde en offentlig utfrågning med statsminister , bilaga B8. Statsminister anförde bl.a. att uppdraget som statsråd ställer särskilda krav på innehavarens integritet. Grundläggande är de regler som tar sikte på att hindra att statsrådets privata intressen eller de intressen som statsrådet har i någon annan egenskap kolliderar med de samhällsintressen som statsrådet ska tjäna. Det gäller regler om bisysslor, förmögenhetsinnehav och jäv. Av regelverk och uttalanden följer att det inte är oförenligt med uppdraget som statsråd att äga värdepapper. Att köpa eller sälja aktier är inte heller förbjudet för ett statsråd. Den löpande förvaltningen kan vid behov överlämnas till en särskild förvaltare. Statsråden har liksom alla andra att följa gällande lagar och föreskrifter. Ett statsråd får inte bryta mot insiderlagstiftningen, ett statsråd ska inte för egen eller närståendes på ett otillbörligt sätt utnyttja sin ställning som statsråd och ett statsråd bör vid köp av finansiella instrument söka undvika att hon eller han genom köpet hamnar i intressekonflikter och jävssituationer i sitt uppdrag. Vidare anförde att regeringen har bestämt att det i ska föras en förteckning över statsrådens innehav av finansiella instrument. Ordningen innebär att statsrådens värdepappersinnehav redovisas offentligt – detta i enlighet med vad som tillämpades innan den här regeringen tillträdde. Som framgår av skriftliga svar till utskottet har varken , denna regering eller tidigare regeringar funnit anledning att formalisera ordningen. Syftet med att rättschefen i Statsrådsberedningen upprättar vad som kallas förteckningen är att det ska finnas öppen information om statsråds innehav av finansiella instrument. Förteckningen uppdateras vid behov, bl.a. i samband med förändringar i regeringens sammansättning. Utskottet har fått ta del av en förteckning. Av den framgår vad det är för slags värdepapper, hur många statsrådet äger och värdet av innehavet vid respektive anmälningstidpunkt. anförde vidare att som statsminister har han det yttersta ansvaret för att i möjligaste mån förebygga att det uppstår intressekonflikter och jävssituationer i regeringsarbetet. Det gäller vid regeringsbildning och vid ändringar i regeringens sammansättning, men det gäller också under regeringens pågående arbete. Ansvaret för att följa regler och rutiner ligger ytterst på statsrådet självt. På en fråga om det inte vore säkrare att minimera risken genom att statsråd inte äger aktier i enskilda företag anförde statsministern att detta är en samhällsdebatt som har funnits . Man är naturligtvis fri att ha olika uppfattningar om detta. Som regeringschef måste man säkerställa att ansvariga statsråd följer svensk lag. Ett statsråd i en svensk regering är tillåten att äga, 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. köpa och sälja aktier. När det gäller många av frågorna kopplat till närhet till enskilda bolag och intressen används ofta ordet prövande av jäv. Inför varje regeringsbeslut har expeditions- och rättschefer i Re- geringskansliet att pröva att den typen av jäv inte finns. Vidare anförde statsminister att grundutgångspunkten är att statsråd har rätt att förvärva aktier med de begränsningar som han har re- I det här specifika fallet är det kopplat till ett enskilt statsråd, näm- ligen , som på direkta frågor själv sammanfattat med att säga: Jag förstår att detta väcker frågor. Jag har därför själv dragit slutsatsen att jag ska överföra mitt aktieinnehav till extern förvaltare. Granskningen har inte visat att det förekommit några formella fel kring statsrådet affärer med finansiella instrument. I granskningen har inte heller framkommit att det har gjorts några fel i samband med bedömningen av sekretessen för uppgifter om tidpunkterna för statsrådet köp av aktier. Utskottet förutsätter att det inom regeringen och finns insikt om betydelsen av ett säkerhetsavstånd i de ärenden som kan aktualisera privatekonomiska intressen. Utskottet anser att det är viktigt att det framgår av förteckningen över innehav av finansiella instrument om det har förekommit korttidsaffärer med finansiella instrument. Därför välkomnar utskottet att avser att införa rutiner som syftar till att korttidsaffärer ska framgå av förteckningen. Följande reservationer har avgivits till utskottets ställningstaganden. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i reservationen. Regeringens information till angående bemanningen av insatsorganisation 2014 (avsnitt 1.4) av (M), (M), (M), (FP), (C), Skånberg (KD), (M) och (M). Granskningen rör huruvida regeringen i sin styrning av Försvarsmakten har säkerställt genomförandet av försvarsbeslut om insatsorganisation 2014 samt om regeringen har följt gällande regler för information till när det gäller införandet av insatsorganisationen. Till grund för granskningen ligger bl.a. en granskningsrapport från om Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. Regeringen har i sina svar till och i sin skrivelse till med anledning av redogjort för åtgärder som redan har vidtagits i linje med rekommendationer samt för åtgärder som regeringen avser att överväga med anledning av rekommendationerna. Bland annat överväger regeringen att förtydliga vissa begrepp och att klargöra vilka tids- och antalskrav som ska gälla för insatsverksamheten, men konstaterar att inte föreslår några genomgripande förändringar i styrningen av Försvarsmakten och att regeringen inte fullt ut delar bedömningar i olika delar. Regeringen har vidare i de senaste budgetpropositionerna, med beaktande av att en del information är sekretessbelagd, beskrivit Försvarsmaktens förmåga och insatsorganisationens utveckling, med en fördjupad redovisning av personalförsörjningen i budgetpropositionen . Regeringens skrivelse kommer att behandlas i försvarsutskottet . Utifrån de aspekter som har att beakta ger granskningen enligt vår mening inte anledning till något uttalande. Regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon (avsnitt 3.1) av Per (M), (M), (M), (M), (FP), (C), Skånberg (KD) och (M). Enligt 13 kap. 1 § första stycket regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Ut- skottet granskar således regeringens hantering av den samordning 2013/14:KU20 RESERVATIONER AB gjorde med regeringen innan bolagets förvärv av Nuon. Även frågor i detta sammanhang om kapitaltillskott och breddat ägande tas upp i granskningen. Utskottet granskar alltså inte förvärv av Nuon i sig och inte heller affärsmässigheten i förvärvet. Utgångspunkten i regeringsformen är att regeringsärendena avgörs av regeringen vid regeringssammanträde och att således beslutsfattandet är kollektivt. I förarbetena (prop. 1973:90 s. 183) anförs att enligt ett parlamentariskt synsätt borde avgörandena i alla regeringsärenden färgas av eller åtminstone vara förenliga med värderingar gemensamma för hela regeringen. Samordningen vid förvärv av Nuon var inget regeringsärende. Det finns ändå krav på beredning av den typen av frågor. Ställningstaganden i sådana frågor får liksom beslut i regeringsärenden förutsättas färgas av eller åtminstone vara förenliga med värderingar gemensamma för hela regeringen. Regeringen består enligt 6 kap. 1 § regeringsformen av statsministern och övriga statsråd. Statsministern utser de övriga statsråden och bland dem, enligt 7 kap. 1 §, chefer för departementen. Enligt 7 kap. 5 § kan statsministern också förordna att ett ärende eller en grupp ärenden som hör till ett visst departement ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. För beredningen av regeringsärenden ska, enligt 7 kap. 1 § regeringsformen, finnas ett regeringskansli i vilket ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Som konstaterat ligger ansvaret för beredningen av ett regeringsärende hos det av statsministern förordnade föredragande statsrådet (bet. 2013/14:KU10 s. 77). I Statsrådsberedningens promemoria 1997:4 (rev. ) om samrådsformer i anges att genom olika former av samråd inom , bl.a. gemensam beredning, säkerställs att principen om kollektivt beslutsfattande får ett reellt innehåll och att alla statsråd faktiskt får möjligheter att utöva det inflytande i regeringsärendena som deras ansvar motiverar. Av promemorian och förordning (1996:1515) med instruktion för följer att det departement som är ansvarigt för beredningen av ett ärende också har ansvaret för att föreskriven gemensam beredning kommer till stånd. Statligt ägda aktiebolag liksom andra aktiebolag regleras av aktiebolagslagen. I sin egenskap av företrädare för det statliga ägandet lyder regeringen således under samma regler som andra bolagsägare. Staten kan självfallet sluta avtal, inom de ramar som bl.a. aktiebolagslagen ger, med ett statligt bolag, varigenom bolaget frivilligt går med på att inskränka sin handlingsfrihet på ett sätt som staten önskar. När det gäller ansvarsfördelningen mellan styrelse och ägare anger arbetsordningen för att styrelsen genom styrelseordföranden ska samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse, t.ex. frågor om större förvärv. En sådan samordning med ägaren skedde också inför förvärvet av Nuon. Samordningen vid förvärv av Nuon var inget regeringsärende eftersom den inte föranledde något regeringsbeslut. Det var som beslutade att förvärva Nuon. RESERVATIONER 2013/14:KU20 Vi konstaterar att och inhämtade underlag rörande förvärvet av Nuon och att departementet bedömde att affären var i linje med de då gällande ägardirektiven för bolaget. Utskottet granskar inte affärsmässigheten i affären och vi har utifrån dessa utgångspunkter ingen anledning att kommentera underlagens innehåll, men konstaterar att de beredningsåtgärder som vidtagits inom för att inhämta underlag för ställningstagandet i ägarsamordningen kan betecknas som tillräckliga. Enligt Statsrådsberedningens promemoria 1997:4 (rev. ) gäller att gemensam beredning ska ske med inför ställningstaganden i ägarfrågor som avser större strategiska förändringar i företagens verksamhet såsom större förvärv. De krav på gemensam beredning som avser frågor om statens företagsägande gäller enligt promemorian 1997:4 (rev. ) oavsett om frågan ska avgöras genom ett regeringsbeslut, ett statsrådsbeslut eller ett formlöst ställningstagande. I granskningen har framkommit att en gemensam beredning skedde mellan och om att upphandla en finansiell rådgivare rörande ett bud i syfte att förvärva ett större energibolag. Regeringskanslibeslutet att genomföra upphandlingen fattades . I beslutet hänvisas till en bilaga, där det anges att har informerat sin ägare att bolagets styrelse överväger att delta i ett auktionsförfarande genom att lägga ett bud i syfte att förvärva ett större energibolag samt att tidsplanen för det planerade auktionsförfarandet har kommit till regeringens kännedom då det kvarstår till dess att budet ska inges . Vidare anförs att nu med stor skyndsamhet behöver upphandla en rådgivare, för det fall svenska staten i dess egenskap av aktieägare i har att ta ställning till en eventuell transaktion. Det finns dock olika synsätt om huruvida en gemensam beredning genomfördes i frågan om själva ställningstagandet till köp vid ägarsamordningen. Det har i granskningen inte framkommit någon dokumentation som visar att någon gemensam beredning med slutfördes vid samordningen vid förvärv av Nuon. Finansministern har för utskottet uppgett att han för förvärv av Nuon inte var informerad om att avsåg att genomföra affären. Även om det inte var fråga om något regeringsbeslut vid samordningen borde mot bakgrund av vad som anges i Statsrådsberedningens promemoria 1997:4 en gemensam beredning med ha slutförts före ställningstagandet vid samordningen av förvärv av Nuon. I Statsrådsberedningens promemoria 1997:4 anges även att det inte får råda någon oklarhet om vad som har överenskommits och att en gemensam beredning aldrig är avslutad förrän alla parter är överens. Såvitt kan bedömas slutförde inte en gemensam beredning med inför ställningstagandet vid samordningen vid förvärv av Nuon. 2013/14:KU20 RESERVATIONER I promemorian 1997:4 anges att det får anses följa av statsministerns särskilda ställning i regeringen en skyldighet för departementen att informera Statsrådsberedningen om regeringsärenden eller andra frågor av större vikt. Det finns ingen dokumentation som visar att så har skett. Statsministern har för utskottet uppgett att han för förvärv av Nuon inte var informerad om att avsåg att genomföra affären. Enligt de riktlinjer för dokumentation m.m. av som gällde 2009 skulle ägarens, dvs. regeringens, ställningstaganden i viktigare frågor och i fråga om händelseförlopp samt de huvudsakliga motiven till dessa kunna följas genom uppgifter i allmänna handlingar samt arbetsanteckningar och liknande material. Såvitt framgår av granskningen finns bristande dokumentation i vissa avseenden, bl.a. när det gäller hur ägaren meddelade sitt ställningstagande till . I granskningen har redovisats att det pågick ett strategiarbete rörande . Arbetet ledde fram till en proposition (prop. 2009/10:179) som ställde sig bakom. Vi kan konstatera att det inte har getts något kapitaltillskott eller skett någon breddning av ägandet. Vi konstaterar att det har förelegat vissa brister vad gäller gemensamberedningen och dokumentationen i samband med hanteringen i av förvärv av Nuon. Som utskottet konstaterat ligger ansvaret för beredningen ytterst på det föredragande statsrådet. Därför bär dåvarande näringsministern ansvaret för nu konstaterade brister. Vi konstaterar också att riktlinjerna för dokumentation m.m. av har uppdaterats 2014. Det anges numera i dessa att ägarens ställningstaganden meddelas bolagets styrelseordförande av ansvarigt statsråd i regel skriftligt och att ägarsamordningen och ägarens ställningstagande ska dokumenteras. Vi välkomnar att kraven på dokumentation har skärpts. Detta betänkande berör statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Frågan om f.d. näringsminister medverkan i en utfrågning under granskningen av detta ärende behandlas i annat sammanhang. Utrikesministerns och förra biståndsministerns hantering av biståndsanslaget (avsnitt 3.3) av (MP), (SD) och (V). Granskningen har visat att den nya avräkningsmodell som började tillämpas 2009 innebar stora förändringar av regelverket kring avräkningar för administrativa kostnader. Förändringen innebar att nya principer för avräkningar skulle gälla och att avräkningarna ökade, vilket medförde att den del av biståndet som går direkt till fattiga länder minskade. Avräkningar för statsrådets och statssekreterarens löner var därför olämpliga. Att en ny modell infördes visar att även departementet ansåg att dessa avräkningar var olämpliga. RESERVATIONER 2013/14:KU20 När så stora förändringar i avräkningsmodellerna som de ska genomföras måste det vidare krävas att informeras på ett tydligt sätt. Granskningen har emellertid visat att informationen till inför denna förändring var bristfällig. Det har dessutom framgått att Dac inte hade sådan information om avräkningarnas delposter att Dac kan sägas ha godkänt avräkningarna för de aktuella lönerna. Regeringens arbete med omregleringar (avsnitt 3.6) av Per (M), (M), (M), (M), (FP), (C), Skånberg (KD) och (M). Den nu aktuella granskningen rör i huvudsak omregleringar av apoteksmarknaden, telekommarknaden och elmarknaden. Till grund för granskningen ligger bl.a. ett antal granskningsrapporter från . Regeringen har i sina skrivelser till och i svaren till utförligt redogjort för de åtgärder man har vidtagit med anledning av rekommendationer. Regeringens skrivelser har behandlats i respektive fackutskott.