bet · H101FiU23 · 2014-04-07 00:00:00 — 2013/14:FiU23 2013 Utskottet har granskat . Utskottet tillstyrker att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2013. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning samt godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär att levererar in till statsbudgeten. Inleveransen ska ske senast efter beslut. Resultatet 2013 blev –, vilket är lägre än året innan. Det svaga resultatet 2013 förklaras främst av nedskrivningar som är relaterade till värdepappersinnehav, eftersom marknadsräntorna har stigit . Ränteförändringar påverkar marknadsvärdet på obligationerna i valutareserven, och stigande räntor leder till fallande obligationspriser. Också förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre än . Detta innebär att möjligheter att lämna utdelning till staten väntas bli begränsade åren framöver. Balansomslutningen har ökat kraftigt , från ca till . Ökningen beror i huvudsak på beslutet att utöka valutareserven med . Av balansräkningens skuldsida framgår att posten utestående sedlar och mynt har minskat med . Det totala värdet av utelöpande sedlar och mynt utgjorde därmed . inlåning från banksystemet var , vilket är högre än . Huvuddelen av den ökande inlåningen från banksystemet förklaras av den minskade mängden sedlar och mynt. Åtagandet gentemot () ökade kraftigt genom att efter godkännande tecknade ett nytt avtal med IMF om att vid behov låna ut ytterligare motsvarande . Utskottet behandlar också några motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionerna handlar om inlösen av utgångna sedlar och mynt, en gemensam nordisk valuta, de svenska guldreserverna och en återdemokratisering av . Utskottet avstyrker samtliga motioner. kommer utskottet att genomföra den årliga utvärderingen av penningpolitik. I betänkandet finns en reservation och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /14:RR2 till handlingarna. Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet 2013. Därmed bifaller utskottets förslag. beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . Därmed bifaller utskottets förslag. fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2013/14:RB1. Disposition av resultat 2013 beslutar att resultat 2013, som före bokslutsdispositioner uppgår till –, ska fördelas så att inlevereras till statsbudgeten enligt vinstdelningsprincipen, –förs från resultatutjämningsfonden och –förs från dispositionsfonden, samt att inleveransen ska ske senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2013/14:RB2 punkterna 1 och 2. inlösen av utgångna sedlar och mynt 2013/14:Fi205 av (KD). 2013/14:Fi210 av (MP) yrkandena 1 och 2. 2013/14:Fi226 av (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (SD) 2013/14:Fi306 av och (båda MP) yrkandena 3 och 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), (SD), (V), (M), (S), (MP) och (KD). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , (RiR) och fullmäktige. Fullmäktige ska till och RiR lämna förslag till disposition av vinst. RiR ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin årsredovisning. uppgift är att förbereda beslut om – ansvarsfrihet för fullmäktige och direktionen för verksamhetsåret – fastställande av resultat- och balansräkning – hur stor del av årets vinst som ska leverera in till statsbudgeten. Underlagen för utskottets prövning är bl.a. Årsredovisning för Riksbank för (framst. 2013/14:RB1), Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2013 (framst. 2013/14:RB2), redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning (redog. 2013/14:RR2) samt fullmäktiges och direktionens sammanträdesprotokoll. höll utskottet en intern utfrågning med presidiet i fullmäktige om fullmäktiges verksamhet och kontrollfunktion. Utskottet genomför normalt sett utfrågningar med fullmäktiges presidium , en gång och en gång . kallar utskottet förutom riksbankschefen även en av de fem vice riksbankscheferna till en offentlig utfrågning om penningpolitiken. håller utskottet dessutom tre offentliga utfrågningar med , i stället för som tidigare två . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef . höll utskottet en offentlig utfrågning med riksbankschef och vice riksbankschef . Protokollet från dessa tre offentliga utfrågningar bifogas till betänkandet (se bilagorna 3–5). Inga motioner har lämnats med anledning av ärendet. Däremot behandlas sju motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Förslagen handlar om inlösen av utgångna sedlar och mynt, en gemensam nordisk valuta, de svenska guldreserverna och en återdemokratisering av . Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2013. fastställer också resultat- och balansräkning . godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Dispositionen innebär att levererar in till statsbudgeten, att –förs från resultatutjämningsfonden och att –förs från dispositionsfonden. redogörelse för revisionsberättelsen om årsredovisning läggs till handlingarna. Riksbanksfullmäktige beslutade att utse till vice riksbankschef och till vice riksbankschef. De två nya ledamöterna tillträdde sina tjänster , efter att vice riksbankschef och vice riksbankschef hade lämnat sina befattningar . var den främsta organisatoriska förändringen att delar av it-verksamhet utkontrakterades. Den strategiska planen kompletterades med områdena arbetsklimat, kompetensförsörjning och kommunikation. Årets medarbetarundersökning visade att medarbetare är motiverade och nöjda med sin arbetssituation. reviderade den befintliga kommunikationspolicyn och beslutade om en långsiktig kommunikationsstrategi. Ledorden för kommunikationen är fortfarande öppenhet och tydlighet, men med ökat fokus på dialog för att bättre kunna tydliggöra uppgift och verksamhet. Direktionen har utvärderat den interna styrningen och kontrollen i förhållande till de krav som ställs i riksbankslagen och gör bedömningen att den interna styrningen och kontrollen är betryggande. Ett fast penningvärde – prisstabilitet fortsatte den expansiva penningpolitiken genom att hålla reporäntan oförändrad på under större delen av året. sänktes reporäntan till . Penningpolitiken 2013 handlade om en avvägning: Å ena sidan behöver reporäntan vara relativt låg för att inflationen ska närma sig målet tillräckligt snabbt, men å andra sidan medför detta ökade risker när det gäller hushållens skulder. Ett säkert och effektivt betalningsväsende Svenska bankers finansiella styrka och en väl fungerande finansiell infrastruktur bidrog till att det svenska finansiella systemet var stabilt, enligt . Bankerna fortsatte att ha god tillgång till marknadsfinansiering, men deras jämförelsevis höga andel marknadsfinansiering i utländsk valuta utgör alltjämt en risk som kan hota den finansiella stabiliteten. Det gäller också skuldsättningen i hushållssektorn. För att minska sårbarheten behöver svenska banker säkerställa att de har tillräckligt med kapital för att kunna hantera framtida förluster och störningar på de finansiella marknaderna. arbetade på olika sätt med makrotillsynsfrågor, exempelvis genom att analysera kapitaltäckningsfrågor för bankerna och riskerna med hushållens skuldsättning. Dessa frågor diskuterades och analyserades även i det temporära samverkansrådet som banken har bildat tillsammans med . besvarade delbetänkande Att förebygga och hantera finansiella kriser. välkomnade att regelverket för att hantera och förebygga finansiella kriser har utretts och redogjorde för bankens syn på hur en organisatorisk struktur för makrotillsynen skulle kunna utformas. Direktionen besvarade också betänkandet om finansiella oberoende och balansräkning. höll med utredningen om att det behövs ett nytt regelverk som säkrar finansiella oberoende, vilket bl.a. innebär att banken ska ha tillräckligt med resurser för att självständigt kunna utföra sitt uppdrag. Direktionen föreslog processer för beslutsordningen, för storleken på det egna kapitalet och för valutareserven. avslutade en studie om massbetalningar vars syfte var att belysa den förändringsprocess som den svenska marknaden just nu genomgår, där nya aktörer etablerar sig och nya innovativa betaltjänster lanseras. I rapporten bedömde att de pågående förändringarna kan öka effektiviteten men att det kan uppstå vissa risker. Om kontantanvändningen minskar kraftigt kan det försvaga kontanternas ställning som legalt betalningsmedel och som alternativt betalningsmedel i en krissituation när elektroniska betalningar inte kan genomföras. RIX-systemet sammanför många aktörer som genomför finansiella transaktioner i . Transaktionerna utförs i flera olika system som tillsammans utgör den svenska betalningsinfrastrukturen. inträffade tre störningar som påverkade den formella tillgängligheten. Sammantaget medförde störningarna att var tillgängligt av tiden då betalningar hanteras, vilket innebär att mål om tillgänglighet på av tiden inte uppfylldes. Inom kontantförsörjningen upphörde de äldre versionerna av 50- och 1 000-kronorssedlarna att vara lagliga betalningsmedel vid årets utgång. genomförde därför pengarna! för att informera alla svenska hushåll. Marknadsvärdet på finansiella tillgångar uppgick till vid utgången av 2013. Den totala avkastningen var –19,, medan avkastningen exklusive valutakurseffekter uppgick till –2,. Den övervägande delen av tillgångarna, , utgjordes av guld- och valutareserven. Avkastningen på valutareserven uppgick till –5,. Den negativa avkastningen beror huvudsakligen på att valutorna i valutareserven försvagades mot kronan men också på att räntorna steg på flertalet av de marknader där placerade sina tillgångar. bidrog bl.a. till IMF:s lån till och . Sammantaget medförde transaktioner med IMF att återstående åtagande mot valutafonden ökade med till 168,1 miljarder. I återstående åtagande mot valutafonden ingår även det nya avtal tecknade med IMF om att vid behov låna ut ytterligare motsvarande . guldinnehav och dess värde har varit offentligt länge, men på grund av olika sekretessbestämmelser har det däremot inte avslöjats var guldet förvaras. Efter samtycke med berörda centralbanker beslutade att offentliggöra att guldreserv förvaras hos centralbankerna i (), (), (of ), () samt hos . har även förvarat guld för annans räkning. analyserade också den möjliga resultatutvecklingen i ljuset av utvecklingen av internationella räntor och dess eventuella effekter på innehav av utländska värdepapper. De nuvarande låga räntorna medför att den löpande avkastningen på värdepapperen är låg. Om räntorna förblir låga kommer den löpande avkastningen att förbli låg. Om räntorna i stället börjar stiga kommer den löpande avkastningen gradvis att stiga, men kommer värdet på utländska värdepapper att sjunka, vilket försämrar avkastningen i tillgångsförvaltningen. Analysen visar således att förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre än , oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. I det senare fallet med stigande räntor kan på kort sikt komma att uppvisa betydande förluster. I det fallet kommer möjligheter att lämna utdelning till staten att vara begränsade. Avkastningen på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnader för kontanthanteringen kallas seignorage. seignorage beräknades till , vilket motsvarar en avkastning på . Tabell 1 visar resultaträkning. resultat blev –2,2013, vilket är lägre än 2012. Det lägre resultatet förklaras främst av nedskrivningar relaterade till värdepappersinnehav. Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Källa: framställning 2013/14:RB1. Posten Ränteintäkter i resultaträkningen består i huvudsak av ränteintäkter från innehav av utländska obligationer. Posten Räntekostnader består främst av kostnader för Riksgäldens utländska inlåning för räkning (kostnaden för de senaste årens förstärkningar av valutareserven). Posten Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar utgörs främst av orealiserade valutakursförluster som förts till resultatet till följd av nedskrivning av valutainnehavet. I tabell 2 redovisas resultat fördelat på verksamhetsområden. Som framgår av tabellen utgör tillgångsförvaltningen det verksamhetsområde som står för den dominerande delen av nettointäkterna och resultatet. Tabell 2 Resultat fördelat på verksamhetsområden Källa: framställning 2013/14:RB1. Av tabell 3 framgår balansomslutning och resultat . Till följd av extraordinära åtgärder under finanskrisen var balansomslutningen ungefär dubbelt så stor som åren därefter. Balansomslutningen ökade med till , främst till följd av genomförandet av beslut att öka valutareserven med motsvarande . Tabell 3 Femårsöversikt av balansomslutning och resultat Miljarder kronor per sista december respektive år –2,0 Källa: framställning 2013/14:RB1. Tabell 4 visar balansräkning. Nedan kommenteras de olika posterna i balansräkningen. guldinnehav uppgick till till ett värde av . har inget guld avyttrats. Priset på guld minskade . Priset på guld mäts vanligen i amerikanska dollar, och uttryckt i dollar minskade guldpriset. Dessutom försvagades dollarn gentemot den svenska kronan. Värdet på guldinnehav minskade därmed med . Fordringarna på IMF uppgick till . På skuldsidan i balansräkningen redovisas innehav av SDR, vilket är de motposter till de särskilda dragningsrätter om som tilldelats av IMF. Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till Skulder i svenska kronor till hemmahörande utanför Skulder i utländsk valuta Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Källa: framställning 2013/14:RB1. Den mest omfattande posten på balansräkningens tillgångssida är valutareserven som redovisas under posten Banktillgodohavanden och värdepapper. Valutareserven uppgick vid slutet av året till . Valutareserven ökade till följd av beslut att öka valutareserven med . försvagades valutorna i valutareserven mot kronan . Banktillgodohavandena och värdepapperen är utgivna i euro, amerikanska dollar, kanadensiska dollar, norska kronor och japanska yen. har inte genomfört några strukturella transaktioner . Under denna post redovisas längre utlåning i svenska kronor till penningpolitiska motparter. Under posten Utlåningsfacilitet redovisas utlåning till bankerna på deras RIX-konton i . började förvärva värdepapper i svenska kronor i syfte att med kort varsel kunna genomföra köp av svenska värdepapper, antingen för att säkerställa den finansiella stabiliteten eller bidra till en bättre fungerande transmissionsmekanism, vid ett krisläge i det finansiella systemet. Detta innehav uppgick vid slutet av året till . På skuldsidan i balansräkningen uppgick posten Utelöpande sedlar och mynt till , vilket kan jämföras med . Skälet till den kraftiga minskningen är att den äldre versionen av 1 000-kronorssedeln upphörde att vara giltigt betalningsmedel i och med utgången av 2013. Mängden sedlar av övriga valörer har däremot legat på en relativt nivå . Under posten Inlåningsfacilitet redovisas inlåning från bankerna på deras RIX- konton i . Den inlåning som syftar till att finjustera likviditeten i banksystemet redovisas under posten Finjusterande transaktioner och uppgick till . Denna inlåning sker i regel . Under posten Emitterade skuldcertifikat, som omfattar ca , redovisas emission av skuldcertifikat vars syfte är att dra in likviditet från det finansiella systemet. Denna inlåning sker till reporäntan och har normalt en löptid . Den totala inlåningen från banksystemet uppgick därmed till , vilket är en ökning med i förhållande till föregående år. Ökningen förklaras till övervägande del av att värdet på utelöpande sedlar och mynt minskade med och att levererade in till statskassan i enlighet med beslut om disposition av vinst . Under posten Skulder i utländsk valuta till hemmahörande i redovisas fr.o.m. inlåning av utländsk valuta från Riksgälden. Inlåningen har gjorts i syfte att förstärka valutareserven. På särskilda värderegleringskonton redovisas orealiserade vinster och förluster som utgörs av skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. Posten Reserver utgörs i huvudsak av en dispositionsfond och en resultatutjämningsfond som används enligt riktlinjerna för vinstdisposition. Riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse och förslag till disposition av vinst Enligt riksbankslagen ska riksbanksfullmäktige lämna förslag till och om dispositionen av vinst. Fullmäktige tillämpar en beräkningsprincip som i korthet innebär att av genomsnittliga resultat ska levereras in till statskassan. Resultatet beräknas exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på värderegleringskontot i balansräkningen. Tabell 5 Beräkning av inleverans till staten 2013 Justering av årets resultat Tillkommer Prisförlust bokförd i balansräkningen Beräkning av genomsnittligt justerat resultat av det genomsnittliga justerade resultatet Källa: Riksbanksfullmäktiges framställning 2013/14: RB2. Fullmäktige konstaterar att med tillämpning av de nuvarande redovisningsprinciperna redovisar en förlust på . I enlighet med vinstutdelningsprincip och de kompletteringar av principen som har genomförts görs följande justeringar av det redovisade resultatet vid beräkning av det inleveransgrundande resultatet. Det redovisade resultatet har påverkats negativt av en valutakursförlust om . I enlighet med vinstutdelningsprincipen exkluderas denna förlust vid beräkningen av det inleveransgrundande resultatet. Det redovisade resultatet har inte påverkats av någon guldvärdeeffekt, och därför görs ingen justering för guldvärdeeffekt. En prisförlust om har bokförts på värderegleringskontot i balansräkningen till följd av de redovisningsprinciper som till viss del ändrades 2004. Fullmäktige har inkluderat denna förlust vid vinstdispositionsberäkningen i enlighet med vinstutdelningsprincipen. föreslår fullmäktige därmed en inleverans till statskassan om . Beräkningen av den föreslagna inleveransen framgår av tabell 5. har i samband med granskningen av årsredovisning också granskat vinstdispositionsförslaget. har inte haft något att invända mot detta. Fullmäktige föreslår att inleveransen sker senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Fullmäktiges verksamhetsberättelse redovisar övergripande vilka ärenden som har behandlats vid fullmäktiges sammanträden (14 tillfällen) och vilken information som fullmäktige har fått vid sammanträdena. Verksamhetsberättelsen anger även hur fullmäktige har bedrivit sin kontrollerande funktion. Riksbanksfullmäktige har elva ledamöter och lika många suppleanter. Ledamöterna utses av efter allmänna val för en mandatperiod . Fullmäktige väljer sedan inom sig ordförande och vice ordförande. Fullmäktige består av (ordförande), (, vice ordförande ), , , , , , , , och (). Suppleanter är , (), , , , , Per (), , , () och . Fullmäktige granskar verksamhet genom sin revisionsfunktion. innehar uppdraget för fullmäktiges räkning fr.o.m. t.o.m. . Fullmäktige fastställer en revisionsplan för revisionsfunktionen. I enlighet med planen granskades förslag till vinstdisposition, utkontrakteringen av delar av it-verksamheten och direktionsledamöternas tjänsteutövning. Dessutom gjordes en uppföljning av vidtagna åtgärder med anledning av tidigare iakttagelser. Fullmäktige fick även information om årliga granskning av verksamhet, liksom om de åtgärder som har vidtagit med anledning av rapportering. har åtagit sig att fr.o.m. granskningen av verksamhet redovisa resultatet av sin granskning för fullmäktige dels inför och i samband med fullmäktiges beslut om förslag till vinstdisposition, dels när har överlämnat sin granskning till . Ingenting i uppföljningen av direktionsledamöternas arbete ledde till att fullmäktige riktade någon anmärkning mot deras tjänsteutövning. granskning av årsredovisning 2013 har granskat årsredovisning . Utöver årsredovisningen ska även uttala sig om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Enligt ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess resultat och finansiering för året enligt lagen (1988:1385) om riksbank samt i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. tillstyrker att fastställer balansräkningen och resultaträkningen. tillstyrker också att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och för direktionen för förvaltningen av . Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av 2013. I sin granskning har utskottet inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida. Utskottet tillstyrker, i likhet med , att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet samt att direktionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av 2013. Utskottet gör under varje mandatperiod en genomgång av fullmäktigeledamöternas sidouppdrag, t.ex. styrelseuppdrag i andra offentliga och privata bolag och verksamheter. Den genomgång utskottet har genomfört i samband med beredningen av detta ärende visar att uppdragen ligger inom vad som enligt riksbankslagen kan anses vara ett tillåtet sidouppdrag. I likhet med tillstyrker utskottet också att resultat- och balansräkning fastställs. Resultat- och balansräkningen presenteras i bilaga 2 i betänkandet. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning till att ska leverera in av resultat till statsbudgeten. Av framställningen framgår att förslaget följer de principer för vinstdisposition som riksbanksfullmäktige beslutade om 1988, inklusive de kompletteringar och justeringar av principen som har gjorts . Det kan noteras att i samband med granskningen av årsredovisning också har granskat fullmäktiges förslag till vinstdisposition. har fullmäktiges interna revisionsfunktion granskat vinstdispositionsförslaget. Fullmäktige informerade finansutskottet om denna nyordning vid sammanträdet , och utskottet har inget att invända mot upplägget. Utskottet tillstyrker mot den bakgrunden också fullmäktiges förslag till disposition av vinst. Härutöver vill utskottet lyfta fram några delar av resultat- och balansräkningen samt . När det gäller hur penningpolitiken har bedrivits kommer utskottet att återkomma till detta i betänkandet om utvärdering av penningpolitiken (bet. 2013/14:FiU24). Resultatet 2013 blev –, vilket är lägre än året innan (se tabell 1). Om man ser resultatet uppdelat på verksamhetsområden framgår att försämringen av resultatet kan hänföras till tillgångsförvaltningen, som också är det verksamhetsområde som normalt står för den helt dominerande delen av nettointäkter och resultat (se tabell 2). Det svaga resultatet 2013 förklaras främst av nedskrivningar relaterade till värdepappersinnehav, eftersom marknadsräntorna har stigit .