· H101JuU31 · 2014-04-03 13:33:33 — Vi ska nu debattera justitieutskottets betänkande JuU31, Nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.Regeringen har lagt fram en proposition med ett förslag till en ny lag som behandlas och som anger hur nomineringar av domare och generaladvokater till Europeiska unionens domstol och av domare till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna ska beredas. Regeringens förslag kan ses som ett sätt att införa ett tydligare regelverk för hur nomineringsförfarandet ska gå till och är ett steg i rätt riktning.Men det som skiljer Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna från de svenska domstolarna är att dess verksamhet kan påverka svensk rättskipning på ett mer avgörande sätt i jämförelse med hur det fungerar i svenska domstolar. blir alltmer omfattande, och tolkningen av regelverket får allt större betydelse. Europeiska unionens domstol ser till att EU:s lagstiftning tillämpas på samma sätt i alla EU-länder och ägnar sig åt en betydande tolkningsverksamhet. Konsekvensen av den långtgående tolkningsverksamheten blir de facto att svensk inrikespolitik påverkas och även förändras.Detta talar för att regeringens inflytande bör vara större vid tillsättandet av domare till de europeiska domstolarna än vad som krävs vid tillsättningsprocessen vid svenska domstolar. Till viss del stärks inflytandet genom att regeringen ska utse en person med särskilda kunskaper om arbetet i berörda domstolar. Den personen bör ha ett starkt inflytande på arbetet i . Det är viktigt att det är regeringen som utser denna person. Denna uppgift bör därför inte kunna överlåtas till , som regeringen föreslår i sin proposition. Vi anser att den delen av förslaget bör avslås.Vi anser vidare att ska lämna fler förslag vid nomineringar till Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Det räcker inte med ett förslag, vilket kanske kommer att vara verkligheten. Då finns det ingenting att välja mellan. Regeringen ska ha flera personer att ta ställning till. Det måste finnas en reell valmöjlighet för regeringen. Dessutom är det viktigt med ett jämställdhetsperspektiv. Det ska ske en jämn fördelning mellan könen. Det här har vi reservationer om, och jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet, herr talman. debatterar vi, som föregående talare sade, regeringens proposition om hur förfarandet ska gå till vid nomineringar till och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.Propositionen En reformerad grundlag behandlades i under /10. ansåg i likhet med regeringen och att det i regeringsformen skulle tas in en bestämmelse om att grunderna för förfarandet vid utnämning av ordinarie domare skulle meddelas i lag. Vidare anfördes hur viktigt det är att markera domstolarnas oberoende.I propositionen Utnämning av ordinarie domare föreslogs att det skulle införas en domarnämnd med ansvar för beredningen av utnämningen av ordinarie domare. tas steget till att även utnämningen av domare och generaladvokater i och domare i ska beredas av , detta för att den vägledande principen om domstolars och domares oberoende ska markeras. Därför tas nu kallelseförfarandet bort även för dessa poster. I stället blir det ett öppet förfarande som tillgodoser intresset av öppenhet och demokratisk insyn liksom intresset av att kunna rekrytera självständiga och högt kvalificerade personer.Förfarandet kommer att gå till på det sättet att kontaktar när ett ärende som ska beredas har initierats. kommer att ta fram en kravprofil som tar sin utgångspunkt i de krav som ställs på den aktuella tjänsten. Kraven måste alltså ställas med beaktande av dels de krav som anges i de unionsrättsliga fördragen, dels de kriterier som den rådgivande kommittén i enlighet med artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i sina verksamhetsrapporter angett som relevanta. Till det måste naturligtvis kriterier som juridisk kompetens, arbetslivserfarenhet, lämplighet att utöva domarämbetet, garantier för oavhängighet och opartiskhet samt slutligen språkkunskaper och förmåga att arbeta i internationell miljö med flera olika rättstraditioner vägas in.Därutöver ska domare i vara moraliskt oförvitliga och uppfylla de villkor som erfordras för utnämning till högre domarämbeten eller vara rättslärda med erkänd kompetens. Kandidater ska ha kunskaper i de nationella rättssystemen och i internationell rätt. Praktisk juridisk erfarenhet är också önskvärd.Listan över kandidater ska normalt sett innehålla en kandidat av varje kön om inte ett av könen är underrepresenterat i domstolen eller om det finns exceptionella omständigheter som kräver avsteg från den regeln.När ärendet har initierats hos ska nämnden förstärkas med en person utsedd av regeringen - eller av , om regeringen valt att delegera beslutet - med särskilda kunskaper om arbetet i den domstol ärendet avser. Denna person ska närvara och få yttra sig i , detta för att säkerställa att rätt kompetens finns hos i dessa ärenden. Efter Domarnämndens beredning har regeringen att fatta beslut om att nominera en kandidat till eller tre till Europadomstolen.I denna debatt kan jag konstatera att Socialdemokraterna och anser att domarrollen i och Europeiska domstolen ska politiseras. Det är åtminstone den tolkning jag kan göra av vad de skriver i sin reservation. Socialdemokraterna och uttrycker det så här: att domstolarna "på ett betydande sätt kan påverka svensk rättskipning. - - - att enligt regeringsformen är överordnad svensk lag samt att är svensk lag. Det förhåller sig vidare så att Europeiska unionens domstol ägnar sig åt en betydande tolkningsverksamhet. Konsekvensen av denna tolkningsverksamhet blir att svensk inrikes politik de facto förändras." Socialdemokraternas och slutsats är därmed att regeringen alltid har att utse den person som ska bistå med kunskap.Att de faller in i att regeringen alltid ska utse personen kan de få stå för. Men jag finner motiveringen förvånande. Domstolar är alltid de som tolkar lagstiftning, och så måste det vara. Om vi som lagstiftare inte gillar utslagen i en domstol är det vi som har att ändra lagstiftningen. Vi kan inte kräva att domstolar och domare ska göra politiska avvägningar. De har att tolka den lag vi har antagit här i riksdag vare sig det är en helt inhemsk svensk lag eller en lag initierad av EU.Skälet till att man gjort ändringar av utseende av ordinarie domare generellt och när det gäller domare och generaladvokater till och domare till är just att man vill understryka domarnas självständighet och domstolarnas oberoende. Det är viktigt i en modern rättsstat.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna.