bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 2, om att regeringen ska verka för att EU:s föranslutningsstöd används återhållsamt och att det avskaffas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 2, om en avveckling av Europeiska utrikestjänsten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 2, om att regeringen ska verka för att minimera förekomsten av delegerade akter och att samråd ska ske med innan varje överföring av normgivningsmakt och utnyttjandet av normgivningsmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om upphandling av försvarsmateriel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om EU:s förstärkta roll i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att motverka ett gemensamt konsulärt system. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 3, om att exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad, ska avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 4, om finansiellt stabilitetsstöd och Europeiska stabilitetsmekanismen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 4, om att införa ett permanent svenskt undantag från EMU och euro som valuta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 4, om att dra tillbaka stöd för fördraget om stabilitet, samordning och styrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 4, om Europeiska investeringsbanken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 4, om finansiella transaktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 5, om att regeringen bör utreda och redovisa negativa effekter av och EU:s gränsskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 5, om att i sin nuvarande form ska avvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 5, om regeringens arbete med att efterleva Dublinförordningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 5, om vidare viseringsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 7, om att de anslagna forskningsmedlen i Horisont ska stanna inom EU och inte överföras till tredjeland. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 7, om att de enskilda utbildningsanstalterna ska få styra mer över de medel som anslås för Horisont 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 7, om att satsningarna på Horisont 2020 i större omfattning bör göras efter excellens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 7, om att regeringen ska verka för en avveckling av sammanhållningspolitiken, att budgetrestriktivitet ska iakttas när det gäller användningen av EU:s budget samt att hårdare krav ska införas på kontroller och redovisning av EU:s medel innan utbetalning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 8, om att den föreslagna EU-regleringen om minskade kostnader vid utbyggnad av höghastighetsnät ska ske i direktivform i stället för i form av en förordning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 8, om att godkännanden av järnvägsfordon och utfärdanden av och återkallelser av säkerhetsintyg för järnvägsföretag ska ske på nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 8, om att det är de nationella myndigheternas uppdrag att hantera avtal om allmännyttig järnvägstrafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 8, om att så mycket som möjligt av medlemsländernas flygledning och trafikbestämmelser ska skötas på nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 9, om att regeringen ska verka för att avskaffa den gemensamma jordbrukspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 9, om att regeringen ska verka för att avskaffa den externa fiskeripolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 10, om att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 10, om att kärnkraft vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska likställas med förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 10, om att regeringen ska driva som svensk linje att EU:s medlemsstater, inom ramen för internationella klimatavtal, inte bör anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än resten av världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 10, om att regeringen i EU bör driva frågan om att klimatfokus bör ligga på energiforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 10, om att regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av nettoutsläpp av klimatgaser ska kunna tillgodogöra sig faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändning enligt vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 11, om en ny inriktning för EU:s kulturpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 11, om att idrottspolitiken ska förbli en nationell angelägenhet. 2013/14:U13 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förebygga framtida ekonomiska kriser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa spekulation på finansmarknaden, som riskerar att göra ekonomin instabil. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste ta initiativ för att ytterligare bekämpa oegentligheter i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU:s jordbrukspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för att nå ekologisk matproduktion i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett klimatpolitiskt ramverk på EU-nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämte klimatmålen införa ambitiösa och bindande krav på minskad energianvändning och utbyggnad av förnybara energikällor i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa hållbara samhällen och nya jobb genom att använda och kreditinstitut till att göra gröna investeringar i förnybar energi, modern infrastruktur och effektiv resursanvändning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en skatt på finansiella transaktioner inom EU som är fri för alla medlemsstater att delta i. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa lagliga vägar till EU för asylsökande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge asylsökande möjlighet att söka asyl och asylvisum på EU:s ambassader. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera Dublinförordningen så att en asylansökan prövas i det EU-land där den asylsökande söker asyl i stället för, som , i det land personen först anlänt till. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka arbetet för mänskliga rättigheter inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erkänna regnbågsfamiljer i EU och använda inkluderande definitioner av familj i relevant EU-lagstiftning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för ett lagstadgat skydd mot våld och hets mot hbtq-personer i hela unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ha ett säte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för ökad öppenhet och insyn inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristen på handlingar på svenska till . Motion från allmänna motionstiden 2012/13:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.5 Ökad öppenhet och insyn inom EU. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:U203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att reformera EU:s grannskapspolitik med och för att öka fokus på folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter samt att ett sådant reformarbete också måste omfatta Medelhavsunionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN bör understödja arbetet med en ny tunisisk konstitution. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur som enskilt land såväl som medlem i EU och FN aktivt kan bidra till demokratisering och stabilitet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att som enskilt land såväl som medlem i EU och FN ska arbeta för en återgång till civilt styre och demokratiska val i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i de bilaterala kontakterna med den turkiska regeringen, och även i egenskap av medlemsland i EU, bör verka för att ska genomföra nödvändiga demokratiska reformer av sin konstitution. 2013/14:U221 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU måste driva på för att FN ska genomföra den utlovade folkomröstningen i . 2013/14:U231 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen inom EU ska underlätta för att bli ett kandidatland för EU-medlemskap. 2013/14:U243 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda förhandlingar i EU om att införa ett svenskt juridiskt undantag från det tredje steget i Ekonomiska och monetära unionen (EMU). 2013/14:U297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder mot de medlemmar i som inte respekterar hbt-personers mänskliga rättigheter. 2013/14:U303 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.1 Grunden för EU-samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.2 EU:s grannskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.3 Öster om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.4 Söder om . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.5 Ökad öppenhet och insyn inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.6 Ett föredöme för det internationella samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.7 En bättre värld. 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU inrättar en europeisk civil fredskår. 2013/14:Sf392 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade resurser till stöd till flyktingar i konflikters närområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja länder i EU:s närområde. Verksamheten i Europeiska unionen beslutade att ge finansutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2013/14:115 Verksamheten i Europeiska unionen och följdmotioner i de delar de berör utskottets beredningsområde. har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör utskottets beredningsområde och över motionerna 2013/14:U11 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:U13 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 3 och 9 och 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 16, 17, 18, 19, 20 och 28. Utskottet anser inte att något initiativ är nödvändigt med anledning av de motionsyrkanden som väckts inom utskottets beredningsområde. Yrkandena bör därför avstyrkas. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § riksdagsordningen. Skrivelsen tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. beredningsområde berörs främst av följande avsnitt i skrivelsen: 2020 och den europeiska terminen (avsnitt 3 s. 24–27) EU:s fleråriga budgetram 2014 2020 och systemet för egna medel (avsnitt 4 s. 27–35) Ekonomi och finans (avsnitt 16 s. 92–102) Finansmarknaden (avsnitt 17 s. 103–110) Skatt på finansiella transaktioner (avsnitt 18.1.1 s. 111–112) EU:s budget (avsnitt 19 s. 116–118) Skydd av EU:s finansiella intressen (avsnitt 20 s. 118–120) Statistik (avsnitt 20 s. 121) Offentlig upphandling (avsnitt 34 s. 178–179). Regeringen inleder skrivelsen med att konstatera att fortsatte EU-samarbetet att genomsyras av det besvärliga ekonomiska läget i många medlemsländer. Trots en viss stabilisering kvarstod betydande ekonomiska och finansiella svårigheter med bl.a. hög arbetslöshet som följd. kunde fokus flyttas från tidigare års mer akuta krisåtgärder till förmån för mer långsiktiga åtgärder. Diskussionerna handlade ofta om avvägningar mellan behovet av en konsolidering av de offentliga finanserna och åtgärder för att stödja tillväxten . 2020 och den europeiska terminen 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning. Den europeiska terminen är ett ramverk som syftar till att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av medlemsstaternas åtgärder inom ramen för 2020-strategin, stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. påbörjades den tredje europeiska terminen. Den inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för . Vid Europeiska rådets möte godkändes dessa prioriteringar av stats- och regeringscheferna som en vägledning inför medlemsstaternas årliga rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och konvergensprogram). Genom den europeiska terminen och 2020-strategin betonades behovet av strukturreformer på medlemsstatsnivå. I den årliga tillväxtrapporten, som presenterades , gjorde kommissionen bedömningen att de reformansträngningar som medlemsstaterna har genomfört börjar få positiva effekter. Kommissionen föreslog landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna, vilka efter vissa justeringar antogs av rådet. När det gäller antog rådet fyra rekommendationer på grundval av kommissionens analys om genomförandet av såväl 2020-strategin som stabilitets- och tillväxtpakten. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för de åtgärder som kommer att vidtas för att svara upp mot rekommendationerna. genomfördes förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser inom ramen för den europeiska terminen, i enlighet med det s.k. sexpacket och förordningen om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser. I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska terminen. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. Från att ha varit ett i huvudsak makroekonomiskt verktyg inkluderar 2020-strategin och den europeiska terminen numera rättspolitiska och sociala frågor. konkurrens och marknadstillträde är bättre för att nå tillväxt och samstämmighet mellan medlemsstaternas ekonomier än harmoniserad utbildningspolitik och användning av strukturfonder. Motionärerna finner anledning att ifrågasätta om EU ska fungera genom gemensamma mål som i förlängningen omvandlas till gemensamma rekommendationer och reformer i medlemsstaterna. I yrkande 5 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen presenterar ett förslag till ett nationellt reformprogram för genom en särskild skrivelse. Enligt motionärerna är de nationella reformprogrammen en av de avgörande bitarna för att EU ska kunna utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. Dessutom, och med beaktande av att den europeiska terminen utökats till att omfatta fler och fler politikområden, har den europeiska terminen utvecklats till att bli ett av de starkaste verktyg EU har för att påverka medlemsstaterna. För att medborgarna och de partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av och bilda opinion kring hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på dessa är det av avgörande vikt att regeringens förslag till ett nationellt reformprogram lämnas till i en särskild skrivelse, anser motionärerna. Den europeiska terminen i I enlighet med den europeiska terminen ska medlemsstaterna skicka in nationella reformprogram till kommissionen där man redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. I nationella reformprogram , som skickades in , redogörs för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. informerade statssekreterare från och från Statsrådsberedningen utskottet om konvergensprogrammet och handlingsplanen för EU 2020-strategin. Samråd ägde rum med inför behandlingen av tillväxtrapporten och inför antagandet av de landspecifika rekommendationerna. inkom kommissionens rekommendation till rådets rekommendation om nationella reformprogram , med avgivande av rådets yttrande om konvergensprogram –2016. redovisade biträdande generalsekreterare , vice enhetschef och ekonomiske rådgivare kommissionens rekommendationer till inom ramen för den europeiska terminen för utskottet. har man inom det ekonomiska och finansiella området i EU arbetat för att stärka regelverken och bygga ut krishanteringssystemet. har till stor del präglats av arbetet med fördjupningen av EMU, särskilt uppbyggnaden av en bankunion. I skrivelsen framhåller regeringen bl.a. följande. var det första fulla verksamhetsåret för Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). ESM är permanenta stabilitetsmekanism. Den startade sin verksamhet och har en total utlåningskapacitet på , varav (ca ) var tillgängligt vid slutet av 2013. ESM har tagits i anspråk för två program, ett för och ett för . Europeiska finansiella stödmekanismen (EFSM), som samtliga EU-länder står bakom, har en kapacitet på , varav återstår. EFSM används för programmen till och . Den kan i och med etablerandet av ESM inte användas för nya program. gjordes inga utbetalningar från EFSM. Däremot förlängdes löptiderna på lånen till och . Inrättandet av ESM föregicks av en överenskommelse om en ändring i artikel 136 i EUF-fördraget, i vilken rätt att bilda en stabilitetsmekanism klargörs. Fördragsändringen trädde i kraft . I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 16 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiellt stabilitetsstöd och ESM. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. ESM ska styras av ett råd med finansministrar. Även om beslut huvudsakligen ska tas enhälligt så öppnar detta upp för beslut genom kvalificerad majoritet under vissa förhållanden. En svensk finansminister kan alltså enkelt köras över, då röstetalet baseras på respektive lands andel av ESM:s kapital, vilket i sin tur baseras på andelen av befolkningen respektive bruttonationalprodukten. Motionärerna ställer sig starkt negativa till att , i en eventuell framtid som en euronation, ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. Varje land måste ha en möjlighet och en rättighet att föra en ekonomisk politik som passar just det egna landet. Den s.k. korrigeringsmekanismen, som ska aktiveras per automatik om en stats budget inte uppnår det medelfristiga målet om en budget i balans eller med överskott, är oklar såväl till funktion som till tillvägagångssätt. På grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar bör regeringen driva linjen att EFSM ska avskaffas, anser motionärerna. Så länge riskerar att dras djupare in i eurosamarbetet så måste ta avstånd från sådana ömsesidiga åtaganden som ESM. justerade utskottet betänkande 2011/12:FiU40 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 i EUF-fördraget – stabilitetsmekanism för euroländer (prop. 2011/12:66). Utskottet noterade i betänkandet att ESM ska ersätta den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och kunna ge externt finansiellt stöd till euroområdets medlemsstater. EFSM kommer att bli en temporär krislösningsåtgärd som fasas ut efter hand som dess åtaganden löses och ESM kommer att kunna erbjuda ett tillräckligt krisstöd. Det fanns därför, enligt utskottet, inte något skäl att genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att agera för att avskaffa EFSM. godkände för del fördragsändringen . och utrikesutskottet yttrade sig i ärendet. informerades om arbetet med ett ramverk för finansiell stabilitetspolitik av statssekreterare . Samråd i ägde rum . Fördraget om stabilitet, samordning och styrning I skrivelsen framhåller regeringen bl.a. följande. trädde fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom den ekonomiska och monetära unionen, den s.k. finanspakten, i kraft. Detta mellanstatliga fördrag, som etablerades vid sidan av de befintliga , har ratificerats av 25 av EU:s medlemsstater, däribland . Fördraget innehåller bestämmelser som syftar till att stärka de offentliga finanserna och samordningen av den ekonomiska politiken i euroområdet. Efter godkännande från ratificerade regeringen fördraget , och anslöt därmed till det. Fördragets bestämmelser är bindande för , men innebär inte några rättsliga förpliktelser för de medlemsstater i EU som, i likhet med , inte har euron som valuta, såvida de inte förklarar sin avsikt att vara bundna av fördraget. I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dra tillbaka godkännande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. Varje land måste ha en möjlighet och en rättighet att föra en ekonomisk politik som passar just det egna landet. En koordinerad penningpolitik och en ökad centralisering av makt mellan länder med olika förutsättningar och målsättningar har kommit att innebära stora bekymmer. Hela har att vinna på fri handel och frivilligt samarbete. Här ingår att värna den inre marknaden, men även att bekämpa den tilltagande överstatligheten, den växande federalismen och nedmonteringen av fria nationer. Motionärerna anser därmed att ska dra tillbaka sitt godkännande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning. justerade finansutskottet betänkande 2012/13:FiU28 Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. Utskottet noterade i betänkandet särskilt följande. Den ekonomiska och finansiella krisen har tydligt visat på vikten av ett stabilt finanspolitiskt regelverk. Det gäller inte minst som genom den gemensamma valutan påverkar varandra i stor utsträckning.