bet · H201KU2 · 2014-11-20 00:00:00 — betänkande 2014/15:KU2 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) I betänkandet anmäls för slutligt beslut det vilande förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Vidare behandlar utskottet regeringens förslag i proposition 2013/14:48 om ändringar i vallagen (2005:837) och en motion som väckts med anledning av förslaget. Det vilande förslaget går ut på att säkerställa att mandaten i fördelas proportionellt så att fördelningen speglar hur väljarna faktiskt har röstat. Förslaget innebär ändringar i regeringsformen om återföring av mandat och om att den jämkade uddatalsmetoden ska tillämpas med 1,2 som första delningstal, i stället för med 1,4 som har gällt . Återföring ska göras av mandat om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en proportionell representation i för partiet. Då ska överskjutande mandat återföras och fördelas mellan de övriga partierna. Vidare finns det en ändring som innebär att så snart ett parti har fått precis så många mandat som det ska ha vid en riksproportionell fördelning, får partiet inte delta i fördelningen av utjämningsmandat. Den ändringen är en följd av att ett parti kan bli överrepresenterat vid fördelningen av de fasta mandaten, på grund av bestämmelserna om återföring av fasta valkretsmandat. En annan ändring i regeringsformen som har antagit som vilande handlar om vilka partier som får delta i fördelningen av mandat i . Mandaten fördelas mellan de partier som i förväg har anmält sitt deltagande i valet; någon sådan anmälan har inte krävts . Vidare tas definitionen av parti bort ur regeringsformen. Ändringarna i regeringsformen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid ordinarie val till 2018. 2014/15:KU2 SAMMANFATTNING I betänkandet behandlar utskottet också förslagen i proposition 2013/14:48 om ändringar i vallagen. Utöver de ändringar som gäller närmare bestämmelser i förhållande till de föreslagna ändringarna i regeringsformen, föreslås ändringar i vallagen om bl.a. –samtycke till kandidatur; den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt deltagande i ett val ska skriftligen ha samtyckt till kandidaturen –partisymboler på valsedlarna; en registrerad partibeteckning får innehålla en partisymbol –en ändrad valkretsindelning för –frivillig valkretsindelningen i landsting och en ökad frihet vid valkretsindelning i kommuner. Vidare föreslås ändringar som gäller mandatfördelning och proportionalitet i val till kommunfullmäktige och samt till . Den jämkade uddatalsmetoden föreslås även vid val till , kommunfullmäktige och tillämpas med 1,2 som första delningstal vid fördelningen av mandaten mellan partierna. Återföring av överskjutande mandat föreslås även för val till kommunfullmäktige och till . Ändringarna i vallagen föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018. Dessutom behandlas i betänkandet en motion som väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att slutligt antar det vilande förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Utskottet föreslår vidare att antar förslaget till lag om ändring i vallagen och avslår den motion som väckts med anledning av propositionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Förslag till övrig lagstiftning ........................................................................ Vilande förslag till lag om ändring i regeringsformen.................................. Förteckning över behandlade förslag............................................................ Proposition 2013/14:48 ............................................................................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar slutligt det vilande förslaget i bilaga 2 till lag om ändring i regeringsformen. 2.Tidpunkt för ny valkretsindelning i antar punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i förslaget till lag om ändring i vallagen. Därmed bifaller proposition 2013/14:48 punkt 2 i denna del och avslår motion 2013/14:K6 av och (S). 3.Förslaget till lag om ändring i vallagen i övrigt antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) i den mån det inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifaller proposition 2013/14:48 punkt 2 i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Ag- neta (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), Skånberg (KD), (S) och (M). Grundlagar stiftas genom två likalydande beslut (8 kap. 14 § regeringsformen). Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Genom det andra beslutet antas grundlagsförslaget som slutligt. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Det är uppgift att anmäla vilande beslut i ärenden som rör grundlag till kammaren för slutligt beslut (9 kap. 24 § riksdagsordningen). beslutade att som vilande anta det förslag till lag om ändring i regeringsformen som lades fram i proposition 2013/14:48 (bet. 2013/14:KU16, prot. 2013/14:86). Det vilande förslaget till lag om ändring i regeringsformen finns i förteckningen i bilaga 1 och är i sin helhet intaget i bilaga 2. Förslag till övrig lagstiftning I proposition 2013/14:48 yrkas också att antar ett förslag till lag om ändring i vallagen (2005:387). Enligt utskottets mening hade detta lagförslag ett sådant samband med de föreslagna grundlagsändringarna att det borde antas först i samband med att slutligt antar förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Detsamma gällde en motion som väckts med anledning av lagförslaget. Utskottet föreslog därför i samband med den första behandlingen av det vilande förslaget att behandlingen av förslaget till lag om ändring i vallagen skulle skjutas upp till /15. Kammaren följde utskottet (bet. 2013/14:KU16, prot. 2013/14:86). Förslaget till lag om ändring i vallagen finns i förteckningen i bilaga 1 och är i sin helhet intaget i bilaga 3. Vilande förslag till lag om ändring i regeringsformen Utskottets förslag i korthet antar slutligt det vilande förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Förslagets innebörd i korthet Det vilande förslaget innebär ändringar i regeringsformen. Förslaget går ut på att säkerställa att mandaten i fördelas proportionellt så att fördelningen speglar hur väljarna har röstat. Förslaget innebär ändringar om återföring av mandat och om att den jämkade uddatalsmetoden ska tillämpas med 1,2 som första delningstal, i stället för med 1,4 som har gällt . Återföring ska göras av mandat om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat i hela riket än som motsvarar en proportionell representation i för partiet. Då ska överskjutande mandat återföras och fördelas mellan de övriga partierna. Vidare finns det en ändring som innebär att så snart ett parti har fått precis så många mandat som det ska ha vid en riksproportionell fördelning, får partiet inte delta i fördelningen av utjämningsmandat. Den ändringen är en följd av att ett parti kan bli överrepresenterat vid fördelningen av de fasta mandaten, på grund av bestämmelserna om återföring av fasta valkretsmandat. Ett annat ändringsförslag gäller vilka partier som får delta i fördelningen av mandat i . Mandaten fördelas mellan partier som i förväg har anmält sitt deltagande i valet; någon sådan anmälan har inte krävts . Vidare tas definitionen av parti bort ur regeringsformen. Det innebär dock inte någon ändring i sak när det gäller möjligheterna för en sammanslutning eller en väljargrupp att ställa upp i val utan att ha organiserat verksamheten på ett sådant sätt att kraven för att vara en juridisk person är uppfyllda. Ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid ordinarie val till 2018. Utskottets anmälan och yttrande /har som vilande antagit det förslag till lag om ändring i regeringsformen som redovisats i det föregående. Genom detta betänkande anmäler utskottet nu det vilande beslutet till kammaren för Med hänvisning till vad utskottet anmälde vid ärendets första behandling tillstyrker utskottet att slutligt antar förslaget. Utskottets förslag i korthet antar förslaget till lag om ändring i vallagen samt avslår en motion (S) som gäller ikraftträdande av en bestämmelse i lagen. De föreslagna ändringarna i vallagen gäller delvis närmare bestämmelser i förhållande till de föreslagna ändringarna i 3 kap. regeringsformen som innebär att endast partier som har anmält sitt deltagande i valet får möjlighet att delta i mandatfördelningen, att överskjutande mandat ska kunna återföras och fördelas mellan de övriga partierna om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en proportionell representation i för partiet och att det första delningstalet vid tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden ändras från 1,4 till 1,2. De ändringar i vallagen som föreslås därutöver gäller bl.a. samtycke till kandidatur, partisymboler på valsedlar och ändrad valkretsindelning i . Vidare föreslås ändringar som gäller mandatfördelning och proportionalitet i val till kommunfullmäktige och samt till m.m. Mandatfördelning och proportionalitet i val till kommunfullmäktige och samt till I propositionen föreslås att vid val till , kommunfullmäktige och tillämpas den jämkade uddatalsmetoden med 1,2 som första delningstal vid fördelningen av mandaten mellan partierna, dvs. samma tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden som vid val till enligt förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Systemet för fördelning av mandaten bör i möjligaste mån utformas så att det blir så enhetligt som möjligt. När det gäller val till kommunfullmäktige föreslås vidare i propositionen att det nuvarande valsystemet vid val till kommunfullmäktige ersätts med ett kommunproportionellt system av samma typ som i landstingsval. Av mandaten i fullmäktige fördelas nio tiondelar som fasta valkretsmandat medan återstoden fördelas som utjämningsmandat. Vidare föreslås även för val till kommunfullmäktige en modell med återföring av överskjutande mandat. Om ett parti har fått fler fasta valkretsmandat än vad som motsvarar en kommunproportionell fördelning av samtliga mandat ska överskjutande mandat återföras och fördelas som fasta valkrets- mandat mellan de övriga partierna i valkretsen. Återföringen ska göras i den eller de kretsar där partiet har tilldelats mandatet eller mandaten med lägst Vid lika jämförelsetal avgör i vilken ordning återföringen Vid fördelningen av återförda mandat bortses från partier som har fått mandat motsvarande en kommunproportionell fördelning. Om två eller flera återförda mandat i flera valkretsar ska fördelas görs det i den ordningen att det parti som står i tur att få mandaten som har högst jämförelsetal får det första mandatet och det parti som har lägst jämförelsetal får det sista mandatet. lika jämförelsetal avgör i vilken ordning mandaten ska fördelas. Mandaten i kommunfullmäktige i en kommun som är en enda valkrets ska enligt förslaget i propositionen fördelas mellan de partier som fått minst av rösterna i kommunen. I en kommun som är indelad i två eller flera valkretsar ska mandaten fördelas mellan de partier som har fått av rösterna i kommunen. I propositionen anförs (s. 42) att en övergång till ett kommunproportionellt valsystem med 1,2 som första delningstal i förhållande till den nuvarande ordningen i vissa fall skulle medföra en betydande sänkning av den faktiska spärrnivån, särskilt i en del valkretsindelade kommuner. positionen anförs att det finns fördelar med att välja en spärrnivå som inte avviker i någon betydande mån från ett genomsnitt av den faktiska spärr som uppkommer i kommunerna enligt den ordning som gäller . kommunproportionellt valsystem syftar till att undvika avvikelser i mandat- fördelningen mellan de partier som tar mandat. En höjning av spärrnivån i kommuner utan valkretsindelning från dagens nivå på mellan till skulle innebära en påtaglig försämring mot för små partier när det gäller att vinna represen- tation i dessa kommuner. En spärr på påverkar dessa förutsättningar i betydligt mindre mån. För kommuner som är indelade i valkretsar skulle en spärrnivå på i vissa fall innebära en påtaglig ökning av möjligheterna för små partier att ta plats i kommunfullmäktige. medför för dessa kommuner en mindre förändring av dagens nivå och innebär en bättre avvägning av spärrnivån för dem, enligt propositionen. När det gäller val till föreslås att om ett parti har fått fler fasta valkretsmandat än som svarar mot en landstingsproportionell för- delning av samtliga mandat ska överskjutande mandat återföras och fördelas som fasta valkretsmandat mellan de övriga partierna i valkretsen. ska göras i den eller de kretsar där partiet har tilldelats mandatet eller mandaten med lägst jämförelsetal. Vid fördelningen av återförda mandat bortses från partier som har fått mandat motsvarande en landstingsproportionell fördelning. Om två eller flera återförda mandat i flera valkretsar ska fördelas görs det i den ordningen att det parti av dem som står i tur att få mandaten som har högst jämförelsetal får det första mandatet och det parti som har lägst jämförelsetal får det sista mandatet. Vid lika jämförelsetal avgör i vilken ordning återföringen respektive tilldelningen ska göras. I propositionen föreslås att indelningen av riksdagsvalkretsar i ändras så att valkretsarna utgörs av kommuner som bildar geografiskt sammanhängande enheter och som i de allra flesta fall även i övrigt har ett samband med varandra. Det sammanlagda antalet valkretsar ändras inte. Förslaget innebär inga betydande förändringar när det gäller skillnaden i antalet röstberättigade invånare; den minsta valkretsen tillförs emellertid ytterligare två kommuner med sammanlagt ca 15 000 röstberättigade invånare. kommuns valkrets och östra valkrets ändras inte. läns västra valkrets får följande omfattning: Ale, , , , , , , , , och kommuner. läns norra valkrets får följande omfattning: , , , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner. läns södra valkrets får följande omfattning: , , , , , , och kommuner. I propositionen föreslås vidare ökad frihet vid valkretsindelning i kommuner. Huvudregeln ska som vara att varje kommun är en enda valkrets. En kommun som har 36 000 röstberättigade invånare eller fler får delas in i två eller flera valkretsar. Om en kommun har färre än 36 000 röstberättigade invånare får kommunen delas in i valkretsar endast om det finns särskilda skäl för det. Indelningen i valkretsar bör utformas så att varje valkrets kan beräknas få minst 13 fasta valkretsmandat. I propositionen betonas att med de ändringar i valsystemet som föreslås med införande av ett kommunproportionellt valsystem, med bl.a. fasta valkretsmandat och utjämningsmandat samt återföring av överskjutande mandat, skapas förutsättningar att säkerställa en proportionell mandatfördelning i kommunfullmäktige oavsett hur valkretsindelningen görs. Indelningen kan under sådana förhållanden göras uteslutande med utgångspunkt i vad som är mest lämpligt ur praktisk synvinkel. Även när det gäller valkretsindelningen i landsting föreslås ökad frihet på så sätt att valkretsindelningen i landsting blir frivillig. Vid val till ska vara en enda valkrets, om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar. I ett landsting som är indelat i valkretsar är mandaten fasta mandat och utjämningsmandat. I övriga landsting är samtliga mandat fasta. I propositionen anförs att det ursprungliga syftet var att skapa garantier för att olika regionala intressen blev företrädda i fullmäktige, och att det av undersökningar som vallagskommittén genomfört framgår att partierna i landstingsvalen i allt större utsträckning går fram med gemensamma kandidatlistor i Det talar för att det ursprungliga syftet med kravet på val- kretsindelning i praktiken inte längre tillgodoses genom regleringen, anförs det i propositionen. Av den fakultativa regleringen i 4 kap. 6 § första stycket vallagen följer att en landstingsvalkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst åtta fasta I propositionen uppmärksammas att vallagskommittén fram- håller att bestämmelserna om hur de fasta valkretsmandaten ska fördelas på de olika valkretsarna utifrån antalet röstberättigade invånare medför att det i vissa fall kan vara svårt för ett landsting att åstadkomma valkretsar som har minst Vid val hade två valkretsar i landstingsvalen tilldelats så få som sex fasta mandat. Enligt propositionen framstår det inte längre som motiverat att behålla den tvingande regleringen om valkretsindelning i landsting. digheten för landstingen att göra valkretsindelningar bör tas bort. bör vara att varje landsting utgör en valkrets, men varje landsting bör ha frihet att besluta om valkretsindelning av valområdet. I propositionen föreslås att den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt deltagande i ett val ska ha samtyckt skriftligen till kandidaturen. samtycke ska ges in till eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, före valdagen. En förklaring om samtycke till anmälan av kandidater som avses i 2 kap. 9 § andra stycket vallagen ska anses som ett samtycke till kandidaturen för det parti förklaringen avser. Om en person som inte har samtyckt till en kandidatur för ett visst parti ändå har tagits upp på en valsedel för det partiet ska namnet betraktas som Som skäl för förslaget uppmärksammas i propositionen bl.a. att en sådan ordning stärker skyddet mot ofrivillig kandidatur. En partibeteckning föreslås få innehålla en partisymbol. för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som regist- rerats eller anmälts för registrering eller som anmälts för deltagande i val ska även omfatta risken för förväxling av en partisymbol som ingår i parti- Vid prövningen av valsedlars ogiltighet bortses i före- kommande fall från en partisymbol som en väljare skriver till på en valsedel. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas i den nya lydelsen första gången inför och vid val till , kommunfull- mäktige och 2018. Om en ansökan om registrering av en partibeteckning eller en anmälan om deltagande i val har kommit in till den behöriga myndigheten före valen till , och kommunfullmäktige 2018 ska den prövning av förväxlingsrisken med andra partibeteckningar som myndigheterna ska göra även omfatta en partibeteckning som innehåller en partisymbol som kan anses allmänt förknippad med någon annan än sökanden. När det gäller ikraftträdandet av den föreslagna nya valkretsindelningen i framhålls i propositionen (s. 84) att de ändrade villkoren för fördelning av mandaten i riksdagsvalet är en förutsättning för att den föreslagna ändringen av valkretsindelningen i inte ska påverka proportionaliteten vid mandatfördelningen i riksdagsvalet. Mot den bakgrunden bör den nya valkretsindelningen inte gälla vid ordinarie val utan träda i kraft med grundlagsändringen och tillämpas första gången vid det ordinarie riksdagsvalet . Vid ett eventuellt omval eller extra val tillämpas alltså de nuvarande föreskrifterna om valkretsindelningen. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:K6 att de föreslagna reglerna om ändrade valkretsar i ska gälla från i stället för som föreslagits i propositionen. Motionärerna anför att partierna ska omorganisera sin verksamhet utifrån de nya valkretsarna inför ordinarie val 2018. Ett eventuellt omval skulle annars komma att ske med de nya valkretsarna med allt vad den innebär i otydligheter och administrativa problem. Beslut om uppskov m.m. På förslag av utskottet sköt upp behandlingen av förslaget om ändring i vallagen och motion 2013/14:K6 (S) till 2014/(bet. 2013/14:KU16). Utskottet uttalade sig även i sak och instämde vid behandlingen i regeringens bedömningar. När det gällde frågan om tidpunkt för ikraftträdande av de föreslagna reglerna om ändrade valkretsar i , uttalade utskottet i sak att utskottet instämde i regeringens bedömning att lagändringarna borde träda i kraft samt att föreskrifterna i 3 kap. regeringsformen och i vallagen borde tillämpas i den nya lydelsen första gången inför och vid valen till , kommunfullmäktige och 2018. Det innebär, anförde utskottet, att vid ett eventuellt omval eller extra val bör de nuvarande föreskrifterna om valkretsindelningen tillämpas. Utskottet välkomnar de förslag som presenterats i propositionen och instämmer i de skäl som anförts för de föreslagna ändringarna. I det ligger att utskottet även instämmer i att ändringarna i vallagen bör träda i kraft och tillämpas i den nya lydelsen första gången inför och vid valen till , kommunfullmäktige och 2018. Detta innebär att vid ett eventuellt omval eller extra val ska de nuvarande föreskrifterna om valkretsindelningen tillämpas. Motion 2013/14:K6 om ändrade valkretsar i får anses tillgodosedd. Utskottet föreslår att antar förslaget till lag om ändring i vallagen och avslår motion 2013/14:K6. Förteckning över behandlade förslag beslutade (bet. 2013/14:KU16, prot. 2013/14:86) att som vilande anta det i proposition 2013/14:48 framlagda förslaget till lag om ändring i regeringsformen. Proposition 2013/14:48 Proposition 2013/14:48 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val: 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837). 2013/14:K6 av och (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förändrade valkretsar ska gälla fr.o.m. . Tryck: , 2014 Proportionell fördel-ning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (vilande grundlagsbeslut, m.m.) KU2 handlar om proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val. Det är ett enigt betänkande där föreslås att slutligen anta en vilande grundlagsändring i regeringsformen, att anta förslaget till lag om ändring i vallagen samt att avslå en motion som gäller ikraftträdande av en bestämmelse i lagen. Det råder ingen oenighet avseende förslagen, men betänkandet innehåller flera frågor som har berörts och som är komplicerade. Det är därför på sin plats med en kort redogörelse för dessa förslag, dels för riksdagsledamöterna, dels för andra människor som följer dessa frågor, så att de känner till vilka grundlagsändringar det handlar om. Det första förslaget är ett vilande förslag. Det innebär ändringar i regeringsformen som är föremål för ett slutligt beslut. Förslaget går ut på att säkerställa att mandaten i fördelas proportionellt så att fördelningen speglar hur väljarna har röstat. Förslaget innebär ändringar som gäller återföring av mandat och att den jämkade uddatalsmetoden ska tillämpas med 1,2 som första delningstal i stället för med 1,4 som har gällt . Om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en proportionell representation i för partiet ska överskjutande mandat återföras och fördelas mellan de övriga partierna. Ändringen ökar graden av proportionalitet. Detta gynnar småpartier, som med färre röster kan få fler mandat. Det finns även partier som ställer upp i val men inte lyckas nå upp till procentspärren till . Dessa röster fördelas i stället mellan de partier som kommer in i . Efter att partier har passerat procentspärren till fördelas väljarnas röster proportionellt. Syftet med förslaget är alltså att nå en mer exakt fördelning av mandaten. Vidare finns en ändring som innebär att så snart ett parti har fått precis så många mandat som det ska ha vid en riksproportionell fördelning får partiet inte delta i fördelningen av utjämningsmandat. På så sätt blir inget parti överrepresenterat vid fördelningen av de fasta mandaten. Ett annat ändringsförslag innebär att mandaten fördelas mellan partier som i förväg har anmält sitt deltagande i valet. Någon sådan anmälan krävs inte .