bet · H101KU36 · 2014-01-01 00:00:00 — betänkande 2013/14:KU36 I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:103 Kommittéberättelse 2014. noterar att det råder en jämn könsfördelning inom alla grupper av anställda i statliga kommittéer med undantag för gruppen ordförande m.m. Även om en majoritet i den sistnämnda gruppen är män ser utskottet positivt på att andelen kvinnor i denna kategori har ökat jämfört med . Utskottets önskan om statistik över spännvidden i könsfördelningen för kommittéer med fler ledamöter har tillgodosetts i årets kommittéberättelse. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet .................. Förteckning över behandlade förslag .............................................................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2013/14:103 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (M), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V), (M), (S), (M) och (S). I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:103 Kommittéberättelse 2014. Enligt riksdagsordningens tilläggsbestämmelse 3.6.3 ska regeringen lämna en redogörelse för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen. Uppgifterna som lämnas i skrivelsen avser 2013. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2013/14:103 till handlingarna. Regeringen lämnar i skrivelse 2013/14:103 Kommittéberättelse 2014 en redogörelse för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen. Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas sammansättning, redogörelser för deras arbete berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. Uppgifterna avser 2013. tillsattes 67 kommittéer och 70 avslutades. I regeringens skrivelse anges att de totala utgifterna 2013 var knappt 450 miljoner, vilket är en ökning jämfört med föregående år, då dessa kostnader uppgick till (i fasta priser med 2008 som basår). I summan ingår utgifter för konsultationer, vilka ökade från 2012 till 2013 (i fasta priser 2008). När det gäller andelen män och kvinnor i kommittéerna framgår av skrivelsen att könsfördelningen sedan förra årets kommittéberättelse redovisas enligt en ny mätmetod, där den statistik som tas fram endast omfattar dem som under det redovisade året har varit förordnade i en pågående kommitté. Enligt den tidigare mätmetoden inkluderades även de som hade varit förordnade i en kommitté som fortfarande var pågående. Syftet med ändringen är att redovisningen bättre ska kunna jämföras med årlig statistik över statliga myndigheters styrelser som lämnas till i andra sammanhang. Inom gruppen ordförande m.m. har andelen kvinnor ökat till , en ökning jämfört med . Andelen män som är ordförande är . Vad gäller gruppen ledamöter har andelen kvinnor ökat till , medan andelen män är . Inom gruppen sakkunniga m.m. är andelen kvinnor och andelen män . När det gäller gruppen sekreterare och övriga är andelen kvinnor och andelen män . Regeringen lämnar inte någon redogörelse för ålderssammansättningen i kommittéerna i årets kommittéberättelse. har ingen uppföljning av ålderssammansättningen i de statliga kommittéerna gjorts. Av skrivelsen framgår att uppföljningen görs med mellanrum eftersom förändringarna i ålderssammansättningen är små. Spännvidden i könsfördelningen för kommittéer Av årets kommittéberättelse framgår (s. 282) att det finns 39 kommittéer med ledamöter. Två av dessa kommittéer har ingen ordförande. Av de 37 kommittéer som har en ordförande har 24 en manlig ordförande och 13 en kvinnlig ordförande. När det gäller ledamöter anges i kommittéberättelsen att i samtliga dessa 39 kommittéer har 15 en övervikt av män, dvs. att andelen män är . Endast fyra kommittéer har en övervikt av kvinnliga ledamöter. I förarbetena till diskrimineringslagen (2008:567) diskuterades bl.a. frågan om när ett arbete kan betraktas som kvinnodominerat. Av förarbetena framgår att en måttstock för när det kan anses råda underrepresentation är om arbetsgivaren har av ett kön i den aktuella typen av arbete (prop. 2007/08:95 s. 503 och 540). har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlandsmyndigheter (bet. 2009/10:KU10 s. 129 och bet. 2011/12:KU10 s. 97). Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet Källa: kanslis genomgång av skrivelse 103 för respektive /04 /14. ª: Dessa siffror är baserade på den nya mätmetoden som började tillämpas först . Utskottet konstaterade i förra årets betänkande (bet. 2012/13:KU23 s. 6) att de olika mätmetoderna inte leder till några väsentliga skillnader i redovisningen av könsfördelningen i kommittéerna. Utskottet har tillfört uppgifterna från årets kommittéberättelse till sin genomgång av andelen kvinnor i var och en av de fyra grupper som redovisats i regeringens kommittéberättelser . Genomgången redovisas ovan i tabellen och baserar sig på den tidigare mätmetoden och på den nya mätmetoden. Som framgår av tabellen ovan har underrepresentation i gruppen ordförande m.m. varit vanligt förekommande med undantag , dvs. 2006 och 2007. En trend har varit att andelen kvinnor i gruppen sekreterare och övriga har ökat marginellt. När det gäller ålderssammansättningen i de statliga kommittéerna gjordes den senaste uppföljningen i kommittéberättelsen 2009 (skr. 2008/09:103). Uppföljningen avsåg då kommittéernas sammansättning , och av den framgick att är kraftigt överrepresenterad i förhållande till sin befolkningsandel. Av alla ledamöter var , vilket var en liten minskning jämfört med . An- delen ledamöter under var 2007, en minskning jämfört med mätningen 2006. Könsfördelningen var mer ojämn i de äldre åldersgrupperna. I åldersgruppen var av ledamöterna män medan kvinnor var i majoritet bland de ledamöter som var (kvinnor). Utskottet noterade i förra årets betänkande (bet. 2012/13:KU23) att det är viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning även inom gruppen ordförande m.m. Utskottet förutsatte att regeringen arbetar aktivt för att säkerställa detta. Vidare bedömde utskottet att det vore lämpligt att statistik över spännvidden i könsfördelningen för kommittéer med fler ledamöter redovisades fr.o.m. nästa års kommittéberättelse (se ovan). Detta kunde exempelvis åstadkommas genom att andelen av nämnda kommittéer med underrepresentation redovisas. Utskottet noterar att det i samtliga kategorier utom i gruppen ordförande m.m. råder en jämn könsfördelning. Även om en majoritet i den sistnämnda gruppen är män ser utskottet positivt på att andelen kvinnor i denna kategori har ökat i jämförelse med . Utskottets önskan om statistik över spännvidden i könsfördelningen för kommittéer med fler ledamöter har tillgodosetts i årets kommittéberättelse. Utskottet noterar att det är en redogörelse för ålderssammansättningen i kommittéerna senast lämnades. Med beaktande av det ovannämnda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 2013/14:103 till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 103 Kommittéberättelse 2014. Tryck: , 2014