bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Jag är ju inte politiker – jag vet inte i vad mån hon ska förankra det. Och pratade jag med tyckte jag att det var ungefär som att prata med – de jobbade ju så mycket ihop. Jag tog aldrig saken längre bort, och jag tror inte att jag hade anledning heller. (V): Jag hänger också kvar vid anteckningarna . togs det ett beslut i styrelsen om att förvärva aktierna, och i loggboken från anger man att har pratat direkt med och inre kabinettet. Men oavsett detta uppfattade jag det som att det inför detta styrelsebeslut fanns ett tydligt besked att ägaren var intresserad av att man gick vidare med det här. : Ägaren hade ingenting att erinra mot affären. (V): Den diskussion som då följde dagen efter, har du något minne av vad den diskussionen handlade om? BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR : Nej, det kan jag inte säga. Du är inne på kontrollfrågehistorien. (V): Det står i våra handlingar att det var en diskussion med dig dagen efter att styrelsen tog det här beslutet, och då undrade jag, utifrån att man ändå hade tagit beslut om att lämna det här budet. : Jag kan inte säga att jag kommer ihåg vad vi pratade efter det. (V): Är det vanligt att ni har muntligt besked om det gäller större affärer som bolaget ska göra, att ägarens besked och ägarens synpunkter lämnas muntligt? Är det standard? : Jag vet inte vad det skriftliga skulle tillföra, om och säger att de inte har något att erinra och vi också har statens representant i styrelsen. Är man formell kanske man skulle ha haft det skriftligt. Men det var ju så många, och alla var på samma bog. (V): Jag har ingen värdering, utan min fråga var om det var det brukliga i diskussioner. : Har man en styrelse blir det protokollfört. Eller det protokollförs ju då, men så ska det skrivas ut och justeras, och har budet redan gått in. (V): Och så hade ägaren sin representant direkt i styrelsen också. Skånberg (KD): Tack för svaren! Bara för att få helt klart: Fanns det inga varningssignaler vid det tillfället när ni begärde tillstånd från regeringen? Är det någonting nu när du är efterklok som du tänker, att ni missade den bollen, eller det fanns den uppgiften som ni skulle kunna ha reagerat på? : Jag kan inte säga att jag kan påminna mig några varningssignaler. I efterhand kan man ju säga att det hade varit mycket bättre att inte göra affären, i varje fall på kort sikt. Men det är de efterklokas klubb. Vi fattade inte konsekvenserna av finanskraschen, och vi visste inte att detta med shale gas skulle ha sådan inverkan på kolets konkurrenskraft här i . Det hade vi inte förutsett – och tydligen ingen annan i vår industri heller. Skånberg (KD): Den bild du tecknar är: en enig styrelse, ingen diskussion, tre konsulter som ger sin opinion att det här är bra. Du säger att styrelsen var så positiv att du till och med föreslog bordläggning, och gjorde det också. Ni var selektivt aggressiva. Men ni hade en expertis, som till exempel förre näringsministern – tillförde inte han någonting? : Han var en alldeles utmärkt styrelseledamot, vill jag säga, så inget ont om honom. Men han var lika positiv som alla andra, givet att vi fick ett vettigt pris. Skånberg (KD): Skedde samordningen med regeringen enbart genom dig, eller var andra av ledamöterna engagerade? : Nej, det var han inte. Det underlag som kom från styrelsen till var baserat på tre olika konsulter. Det var en enig ledning och en enig styrelse. Sedan hade man tagit in den här kalkylen som visade att vi uppfyllde avkastningskraven med viss råge, ända . Och jag tippar att det var de här tyska anläggningarna som sänkte den. Sedan hade man , och de tyckte att det var ett fair pris. Det är inga varningsklockor där. Det hade varit annorlunda om hade kommit och sagt att det är för dyrt eller om våra inte var överens och så. Men var de det, vilket betyder att de inte begrep mer om framtiden än vad vi gjorde. (S): Jag har några kompletterande frågor. har uppgett att hon informerade styrelseordförande om ägarenhetens alarmerande kalkyler, men så skedde tydligen inte, vad jag förstår. : Det vet inte jag. Jag kan inte komma ihåg allt vad jag sade. Och jag var inte adressat till det heller. Du vet, det far så mycket – du hörde att det var tre konsulter. Det var för mycket som pågick för att man skulle fästa sig vid vad en enskild tjänsteman tyckte någonstans. (S): Det var jag frågade om. Hon har ju uppgett att hon : Men hon refererade väl till , om jag förstod dig rätt. (S): Ja, just det. var det också det besked som kom från ägaren, om vi återgår till det: Det var muntligt, och det var sannolikt från . : Jag skulle tro att det var muntligt. I mitt huvud var det i alla fall fullständigt klart. (S): Hur föredrog styrelseordföranden det inför styrelsen i samband med att beslutet skulle tas i om att genomföra förvärvet? Ägarens besked måste ju ha varit avgörande för styrelsen i detta sammanhang. : Men ägarens besked var tydligt. Man hade inget att erinra mot affären. Sedan hur det drogs – var det den 11, sade du? Jag kommer inte ihåg kalendariet, exakt vilken dag som vad gjordes. (S): Men styrelsen i kände trygghet i att man visste vad ägaren ville, att ägaren ville genomföra? : Ja, det kan man säga. Det tror jag inte att det råder något tvivel om. Ordföranden: har också fått in uppgifter om att ägaren ansåg att man ville slutföra det här Jeanettearbetet, strategiarbetet, innan affären skulle göras eller innan man skulle lägga ett bud, för att det skulle vara klart vilken strategi. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR det också uppfattning att det här strategiarbetet var väldigt viktigt, att det skulle vara färdigt innan? : Och jag tror att det i praktiken var färdigt. Jag har med mig här och . För har vi projektet klart , och för och den påbyggnad jag refererade till , och slutrapporten är skriven. Det är som vanligt att projektet i praktiken är färdigt tidigare, så jag vill påstå att till jul var vi klara med det. Det är sådant här som växer fram, kan man säga. Ordföranden: Det låter som att man gör ett strategiarbete, man tar beslut och sedan låter man genomföra det köp som var tänkt i enlighet med den strategin. Är det så det har gått till? : Det första projektet hette , och det var tänkt som hela strategiprojektet, och det var färdigt . Sedan var det lite tilläggsfrågor som vi – jag kommer inte ihåg vem av oss – också ville ha utredda. Då vart det en ny workshop, och så fick vi en slutrapport. Jag tror att vi var fullständigt på det klara med att det som vi i den gruppen kom fram till var bästa vägen framåt för att skapa värde var selektiva förvärv i . Och det visste vi när vi lämnade budet. Ordföranden: Du säger att ni bad några andra att göra utredningar kring om det här var ett lönsamt projekt att gå in i. Fick också ägaren del av de dokumenten? Följde det med i den här samordningsprocessen? : Jag kan inte svara på vad ägaren har. Ägaren har förstås fått allt som ägaren ville ha. Det enklaste är väl att fråga ägaren, för jag kan inte komma ihåg vad de egentligen fick. Men vad de uppenbarligen har fått är hela kalkylen, som faktiskt säger till eller eller vem du vill att man klarar avkastningskraven med viss marginal. Ordföranden: Ja, det är det som gör det lite problematiskt. Å ena sidan finns egen kalkyl, som pekar på att man åtminstone i början klarar det, och sedan finns ägarens egen kalkyl, som talar för att det här inte alls är i enlighet med avkastningskraven. Det är därför vi vill veta vad det är för mer underlag som kan ha funnits i det här. : Jag känner inte till något mer. Om jag får komma med en personlig åsikt tycker jag att man tillmäter utredning alldeles för stort värde. Jag vet inte om det är därför vi sitter här. Ordföranden: Ja, det kan möjligen vara så att hon visade sig ha rätt. : Ja, men jag tror att hon tyvärr nog hade rätt men utan att veta varför hon hade rätt. Jag tror inte att hon heller begrep att finanskraschen var på gång, eller det här med amerikanskt kol. Branschen visste inte det. Och visste hon det borde hon vara förmögen vid det här laget. Ordföranden: Men var det inte så att just , i början på 2009, var det stora problem? : Man kan ju säga att i så fall hade det inte satt sig på värderingen av företagen. De var fortfarande väldigt högt värderade. Den här Essentaffären, som gick till RWE, var ju eller så tidigare, och det var ett högre pris. i (S): Tack för genomgången! När vi granskar här är ju dokumentation väldigt viktig för , för att kunna gå tillbaka och se vad som har hänt. Du sade att ni hade regelbundna, organiserade träffar varje kvartal med och och att ni däremellan träffades spontant. Känner du till om det fördes protokoll vid dessa träffar eller uppfördes några minnesanteckningar? : Jag skulle tro att det fördes protokoll. Jag förde det inte personligen. Men vi var väl runt åtta man vanligtvis, och vi gick igenom, som jag sade. Den stående grejen var: Hur gick kvartalet innan, och hur skulle vi kunna förvänta oss att de närmaste kvartalen ser ut? Men sedan tog vi upp allting annat, som det är i stora företag. Det händer hit och dit, och folk kommer och folk går. Allt det där hade vi under en halv dag. Sedan tillkom det som händer, helt enkelt. Då ringde jag gärna upp , om han behövde bli involverad. Då var det alltid: Hellre involvera honom lite för mycket än lite för lite. Och han var jättebra med att svara. i (S): Då borde det finnas minnesanteckningar eller protokoll? : Jag skulle tro det, men jag kan inte svara hundra på det, för jag gick inte tillbaka och läste dem. Jag skulle tippa att det finns. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Bilaga B2 Utbildningsminister och statssekreterare Förfarandet för nominering till högskolestyrelser (2.2) Ordföranden: Jag förklarar sammanträdet öppnat. Vi har till att börja med en utfrågning av utbildningsminister och statssekreterare . Det handlar om förfarandet för nominering till högskolestyrelserna. Det är ett ärende som en ledamot från Socialdemokraterna har anmält till utskottet som vi gör ett granskningsärende av. Expeditionschef är också närvarande. Jag får hälsa er alla välkomna. Vi brukar börja med att den utfrågade får på sig att redogöra för sin bild av ärendet. : Herr ordförande! Frågan handlar om förfarandet vid utseende av styrelser till universitet och högskolor. Jag tänkte först kort redogöra för hur processen ser ut och sedan mer exakt gå in på de frågor som är ställda. Vi har 31 universitet och högskolor som staten utser styrelser för. En sådan styrelse består alltid av 15 ledamöter. Sju av dem utses av lärosätet själv. Det är 3 studenter, 3 lärare och rektor. Regeringen utser 8 ledamöter i styrelsen för 31 lärosäten. Jag räknade ut att det blir totalt 248 ledamöter vi utser. gick det till så att regeringen och departementet själv satt och plockade ut personerna. Den här regeringen har velat skapa och har efter en överenskommelse med Socialdemokraterna och här i skapat ett system där regeringen är något mer distanserad från själva utseendet av personer. Det innebär att vi har skapat en valberedning för vart och ett av lärosätena. Den valberedningen kallas för nomineringsgrupp. Det är tre personer. Det är landshövdingen i respektive län, det är en studentrepresentant och ytterligare en person som i regel har varit rektor eller styrelseledamot och kan styrelsen på just det lärosätet. De tre lämnar förslag på personer till regeringen som vi sedan utser. Grundidén är att vi går på nomineringsgruppens förslag. Det ska finnas starka skäl för att vi inte ska göra det. Sedan ordningen skapades har vi nu utsett styrelser till alla 31 lärosäten. Vi har utsett 248 personer. I 240 fall av 248 har vi gått på nomineringsgruppens förslag. Det är i 8 fall vi har sagt: Nja, inte lämpligt, och returnerat frågan till nomineringsgruppen. Vi har inte utsett någon annan i stället, utan den har fått komma in med ett nytt förslag. I de åtta fallen handlar det i fyra fall om personer som var dubbelnominerade till två lärosäten . Sådant kan hända eftersom varje valberedning jobbar för sig. Det var fyra fall av de åtta. I två fall var det personer där det uppenbart förelåg intressekonflikter. De hade viktiga roller i forskningsfinansierande organ som myndighetschef eller i de stiftelser vi har som fördelar forskningspengar. Då ska man inte sitta och fördela pengar till sig själv. I ytterligare två fall var det sittande aktiva riksdagsledamöter, en för och en för , som vi sade nej till. Då återkom nya förslag, och de godkändes sedan. Så till principen för vem som kan utses. Idén är att det ska vara personer som har ett stort förtroende och som kan högskolevärlden. De förslagen får nomineringsgruppen ta fram. Det finns kopplat till själva anmälan till vissa begränsningar som vi har ansett oss böra göra och som också har uttalats. Det första är att sittande riksdagsledamöter inte bör sitta i en styrelse för ett universitet eller en högskola – efteråt när de ha varit riksdagsledamöter är det inga problem. Det gör det inte heller. Det sitter inte riksdagsledamöter i någon styrelse för någon myndighet numera. Det finns andra typer av organ, insynsråd och sådant, som inte har beslutande makt. Men i styrelserna som har beslutande makt har vi inte längre riksdagsledamöter. Det har att göra med att det blir oklara ansvarsförhållanden. Regeringen är ansvarig inför . Men myndigheterna är ansvariga inför regeringen, och ska inte sitta i myndighetsstyrelserna. Det är en princip som tillämpas rakt över i hela myndighetssfären och inte enbart på universitet och högskolor. Det var skälet att säga nej till två nominerade riksdagsledamöter, en från och en från , när de kom in. Det finns ytterligare ett skäl som jag vill anföra som är specifikt för universitet och högskolor. Vi har från regeringens sida velat, och jag uppfattar att det finns en relativt bred enighet om detta, att universitet och högskolor ska ha en ännu mer fristående roll från statsmakterna än vad andra myndigheter har. I formell mening är universitet och högskolor också myndigheter i staten. Men de har en helt annan typ av uppdrag. En vanlig myndighet ska som regel verkställa något utpekat uppdrag medan ett universitet eller en högskola ska verka i akademisk frihet, ofta vara ifrågasättande och också kunna ifrågasätta det statsmakterna håller på med. Det har funnits en stark vilja till att universitet och högskolor ska vara fristående. Det är skälet till att riksdagsledamöter inte bör sitta i styrelserna. Det hindrar inte att personer som har varit politiskt verksamma sitter i styrelserna. Vi har flera sådana. är ordförande i styrelsen för . är ordförande i styrelsen för . Vi har rader av före detta riksdagsledamöter som är ledamöter i olika styrelser. Men sittande riksdagsledamöter bör inte vara det. Därutöver finns det ytterligare en sak man ska vara vaksam och försiktig med. Det är att utse personer där det kan finnas intressekonflikter. Det är två som har avvisats med det motivet. Där handlade det om att de själva har ledande uppdrag i forskningsfinansierande myndigheter eller institutioner. Det är institutioner som fördelar många hundratals miljoner i forskningsanslag. De pengarna går till universiteten som universiteten får ansöka om. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR sitta och fördela pengar till sig själv. Det är en uppenbar intressekonflikt. Det har vi avvisat. Den typen av intressekonflikter kan också komma att träffa andra personer. Det har det inte gjort. Det har inte kommit in sådana förslag till oss. Det kan till exempel vara en ledning för ett företag på en ort som har omfattande affärsförbindelser med en högskola, ett kommunalråd eller en kommundirektör som på något sätt har omfattande affärsförbindelser med högskolan och där det finns ekonomiska mellanhavanden, intressekonflikter helt enkelt. De enda som vi har avvisat på den grunden var två personer. En är generaldirektör för en statlig myndighet och en var på väg att utses till ordförande i en statlig forskningsstiftelse som skulle fördela pengar. Det var en uppenbar intressekonflikt. Det är klart att intressekonflikter kan träffa andra personer, men det har inte gjort det . Det är den ordning vi har för att utse, och det är så här det har gått till med den nya ordningen. Ordföranden: för det. Ordet går till , Socialdemokraterna. (S): Herr ordförande! Jag till tacka statsrådet för redogörelsen för hur man ser på högskolestyrelser. Det är regeringen som har utnämningsmakten. Den måste självklart använda den med alla de krav som åläggs om opartiskhet. Det är bara förtjänst och skicklighet som är grunden när man ska utnämna. Anledningen till utfrågningen är en anmälan om att statssekreterare har uttalat att riksdagsledamöter inte bör komma i fråga på grund av en jävsituation. Det är vad jag tänker koncentrera mig kring, och jag har några frågor till statsrådet med anledning av detta. Den första är: Har regeringen övervägt att andra grupper av förtroendevalda än just riksdagsledamöter generellt ska undantas från utnämningar, och i så fall vilka och till vilka uppdrag? Nästa fråga gäller beslutet att riksdagsledamöter inte kan komma i fråga. Hur har detta beslut kommunicerats? Enligt anmälningen har landshövdingarna fått informationen direkt från statssekreterare . Ordföranden: Jag tror att det är bättre att vi låter statsrådet svara, och så får du återkomma. : Vi ska vara tydliga med att riksdagsledamöter inte är uteslutna på grund av jäv. Det kan vara någon som är jävig i något fall, men det är inte anledningen. Det är att det blir oklara ansvarsförhållanden, och det är en annan sak. Det är därför som vi har principen. Det gäller inte bara universitet och högskolor. Det gäller också styrelser för övriga myndigheter. I och med att regeringen är ansvarig inför och myndighetsstyrelserna lyder under regeringen och ansvarar inför regeringen blir det konstigt när riksdagsledamöterna själva sitter i myndigheternas styrelser. Det är alltså inte jäv som är bakgrunden utan att det blir oklara ansvarsförhållanden. Det har kommunicerats bland annat när den nya ordningen infördes gemensamt mellan regeringen, Socialdemokraterna och . Vi hade en uppgörelse. Jag tror att vi hade en presskonferens med och när vi presenterade reglerna. Vi skulle då utse de nya nomineringsgrupperna. Vi hade ett möte med landshövdingarna som ingick i alla nomineringsgrupperna där dessa regler och vårt synsätt kommunicerades. Det leddes av min statsekreterare . : Jag kan bara fylla på. Det är en missuppfattning att jag vid träffen med landshövdingarna skulle ha sagt att riksdagsledamöter inte borde komma i fråga på grund av jäv. Det är precis som säger. Riksdagsledamöter bör inte komma i fråga på principiella grunder av just kravet på avpolitisering eller ambitionen om avpolitisering. Det var en fråga som kom upp som fråga från landshövdingarna vid träffen. Jag kan säga att det var väl känt att det var regeringens principiella hållning och, får man väl ändå säga, till stor del också principiella hållning. Det var inte någon lång diskussion när det gällde riksdagsledamöter. Däremot var det en något längre diskussion när det gällde jävsliknande situationer. Där framförde jag att man borde vara vaksam på det när det gällde nomineringar i övrigt. Det är alltså någonting annat än riksdagsledamöter. Det kan vara, precis som har sagt, företrädare för något företag där högskolan har nära affärsrelationer. Det kan vara företrädare för en kommun där en högskola har nära affärsrelationer till exempel genom att hyra lokaler eller där kommunen lägger ut stora uppdragsutbildningar eller liknande. Där är den grunden för att man i så fall inte bör komma i fråga. Det är inte en generell grund riktad mot vare sig företrädare för företag eller kommunalpolitiker, vilket också visas av att regeringen sedan har utsett ett antal personer som är både kommunalpolitiker, landstingspolitiker och företagsföreträdare. : Herr ordförande! För att svara på fråga två från nämnde jag tidigare några av dem som har en politisk bakgrund. Det är rätt många som sitter i universitets- och högskolestyrelser som har det. Det är absolut inget hinder. Det är dessutom så att vi har flera aktiva kommunal- och landstingsråd i styrelser. Jag ser framför mig här en lista. Det är : socialdemokratiska kommunalrådet , : socialdemokratiska kommunalrådet , : socialdemokratiska kommunalrådet , och finanslandstingsrådet här i , till exempel. De sitter i styrelser. Då har man bedömt att det inte finns en intressekonflikt. Men det kan göra det ibland i vissa lägen, precis som det kan göra för företrädare för andra företag och institutioner som har direkta, ofta ekonomiska förehavanden tillsammans med högskolan. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR (S): Jag skulle vilja följa upp det som statsrådet säger och fråga var beslutet är fattat någonstans att riksdagsledamöter inte kan komma i fråga. Sedan vill jag också fråga: Stämmer inte de minnesanteckningar från landshövdingemötet som finns? Där står det att statssekreteraren gav uttryck för att det finns ett jäv eller intressekonflikter i fråga om riksdagsledamöter liksom för andra personer. : Herr ordförande! Bakgrunden till att riksdagsledamöter inte utnämns som ledamöter i statliga styrelser är den att det uppstår lätt oklara ansvarsförhållanden. Det finns inte en uttrycklig lag någonstans som säger att det är förbjudet att utse riksdagsledamöter. Det finns det inte. Men regeringen har uttalat det i flera propositioner, och det har behandlats i ett antal gånger den typen av ställningstaganden att man bör undvika detta. Det gäller allmänt för myndigheter som har styrelser. Jag vill betona att det är en annan sak när det gäller insynsråd, men det gäller när man har styrelser med makt. När det dessutom gäller högskolor och universitet har vi gemensamt haft en linje att försöka avpolitisera dessa styrelser. Då menar jag att avpolitisering inte betyder att personer med politisk bakgrund inte kan sitta där, men däremot ska personer som är politiska uppdragsgivare till universitet och högskolor inte sitta där. : Jag kan kommentera detta med minnesanteckningarna. De är korrekta, och de stämmer. Det som står i minnesanteckningarna är, om jag citerar: Vidare tog Honeth – det vill säga jag – upp frågan om jäv och att detta bör beaktas vid nomineringarna. Viss diskussion om olika potentiella jävsituationer följde. Det är vad som står om jäv. Det står ingenting om riksdagsledamöter. Som har framgått redan har jag heller inte hävdat att riksdagsledamöter inte borde komma i fråga på grund av jäv. Jäv är en situation. Att vara riksdagsledamot är en annan typ av situation. Där är det de principiella grunderna som har utvecklats här som har gällt. Det är två olika situationer. De ska inte blandas ihop. (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet. En riksdagsledamot omförordnades till 2013. Min fråga är: Är försumbart medan är någonting annat? Finns det fler fall än där regeringen tänker göra undantag och från början säga att någon jävsituation inte föreligger? : Herr ordförande! Det finns ingen jävsituation för riksdagsledamöter. Det är inte därför riksdagsledamöter inte utses. Det är riktigt att i några fall så förlängdes förordnanden därför att till exempel skulle avvecklas. Den sittande styrelsen fick sitta kvar inte ett fullt år därför att sedan lades ned och slogs samman med andra högskolor. Det är korrekt att i några sådana situationer har förordnanden förlängts för sittande riksdagsledamöter, men numera finns det inte längre någon som sitter i styrelserna. (S): Jag får tacka för svaret. Det verkar framgå att det inte finns något beslut fattat om detta. Då skulle jag vilja höra vad regeringens uppfattning är angående detta att utse riksdagsledamöter. säger att riksdagsledamöter inte bör ingå i en styrelse eller nämnd medan säger att när det gäller nämnder vid nämndsmyndigheter och interna arbetsgrupper får en bedömning göras från fall till fall. Då skulle jag vilja fråga statsrådet vilken regeringens uppfattning är. Precis som statsrådet har redogjort för finns det flera kommunalråd som ingår i olika högskolestyrelser.