bet · H101MJU27 · 2014-06-11 00:00:00 — 2013/14:MJU27 RESERVATIONER Även om åtgärderna bidrar till att nå målen är de otillräckliga för att de faktiskt ska nås. Vi delar regeringens ambition att även i fortsättningen ska ha en hög ambitionsnivå i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster både internationellt och inom EU. Vi delar också insikten att det nationella arbetet gynnas av och bidrar till det internationella arbetet och samarbetet inom EU. internationella arbete kan dock inte vila på gamla lagrar hur länge som helst. Det är uppenbart att regeringens åtgärder inte räcker till för att klara vare sig våra nationella mål eller internationella åtaganden. behöver ett mer intensivt nationellt arbete för bli mer trovärdigt och framgångsrikt i det internationella arbetet. Om vi ska lyckas bevara den biologiska mångfalden i vår natur är det helt avgörande att öka de resurser som samhället satsar på detta. Skydd av skog har fördyrats påtagligt genom de ändringar i reglerna för intrångsersättning som alliansregeringen genomfört. Det har skapat en medelsbrist som allvarligt hämmar både länsstyrelsernas arbete med reservatsbildning, arbete med biotopskydd och båda myndigheternas arbete med naturvårdsavtal. Många av de kvarvarande oskyddade skogliga värdekärnorna är små och passar bäst att skydda med biotopskydd och naturvårdsavtal. avverkas sådana objekt för att varken eller berörd länsstyrelse har medel att skydda dem. Staten måste avsätta tillräckliga resurser för reservatsbildning, biotopskydd och naturvårdsavtal för att kunna agera i de fall skogsägare inte själva vill bära kostnaden och spara skyddsvärda skogar som frivilliga avsättningar. Detta bör ges regeringen till känna. 11.Etappmål för skydd av områden, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 1. De etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden som regeringen föreslår till 2020 är otillräckliga för att ska uppfylla Nagoyaöverenskommelsen. Regeringen bör skyndsamt återkomma med etappmål för skydd av landområden, sötvattensområden och områden till som är i enlighet med denna överenskommelse. Detta bör ges regeringen till känna. RESERVATIONER 2013/14:MJU27 12.Skydd av skog m.m., punkt 12 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 53 och avslår motionerna 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 9, 2013/14:MJ301 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:MJ506 av m.fl. (MP) yrkande 1. För att uppfylla såväl om biologisk mångfald som den överenskommelse som gjordes i samt egna miljömål måste arbeta med nya metoder och former av skydd parallellt med att öka bevarandet på det traditionella sättet med naturreservat och nationalparker. En central aspekt med Nagoyamålen är att kvaliteten på områdena är viktig för att målet ska kunna anses uppfyllt, inte bara kvantiteten av mark som skyddas. I mål 11 i sägs att den landyta som skyddas ska vara ekologiskt representativ. När det gäller nya former av skydd borde regeringen utveckla det förslag till ekolandskap som Miljömålsberedningen presenterade och återkomma till med ett förslag om en ny skyddsform. Beredningens förslag innebär ett mer konkret förslag till en ny skyddsform än regeringens förslag om grön infrastruktur. Detta bör ges regeringen till känna. 13.Skydd av skog m.m., punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 9, 2013/14:MJ301 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:MJ506 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:MJU27 RESERVATIONER 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 53. Om vi menar allvar med miljömålen behöver betydligt större arealer av den produktiva skogen skyddas. Det är i den produktiva skogen som flertalet av de hotade arterna finns, men trots detta är produktiv skog markant underrepresenterad när det gäller skydd. Forskare anger som riktvärde att 15–av naturliga livsmiljöer behöver bevaras för att hotade arter ska överleva. Detta speglas väl i mål 11 i Nagoyaöverenskommelsen om att av landytan, särskilt områden av stor betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, ska skyddas genom effektivt och rättvist förvaltade, ekologiskt representativa och väl förbundna system av reservat och andra effektiva områdesbaserade naturskyddsåtgärder som är integrerade i omgivande landskap. Da- gens anslag för skydd av skog räcker bara till drygt hälften så mycket skydd som det gjorde 2006. Dels har markpriserna ökat, dels har ersättningen till markägare för skydd av mark höjts och är nu högre än marknadsvärdet. Att formellt skydda ytterligare skogsmark räcker inte för att värna de biologiska värdena i skogen och att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Regeringen bör återkomma med ett etappmål för skydd av skog som innebär att av den produktiva skogen långsiktigt ska skyddas. Detta bör ges regeringen till känna. 14.Ökade frivilliga avsättningar, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 4. Allt empiriskt underlag visar att frihet under ansvar i skogsbruket inte förmår värna de värden som vi nationellt och internationellt antagit. Inom såväl skogsbruket som andra näringar krävs ett tydligt regelverk för att värna våra gemensamma intressen för det som är långsiktigt hållbart. Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör till 2020 ha ökat med omfattningen produktiv skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden nedanför gränsen för fjällnära skog jämfört med . Detta bör ges regeringen till känna. RESERVATIONER 2013/14:MJU27 15.Kvaliteten på frivilliga avsättningar, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 3. De frivilliga avsättningarna är väsentliga och har stor del i det svenska uppfyllandet av mål 11 i strategiska plan för biologisk mångfald. Därför är det viktigt att dessa avsättningar är permanenta och att bolagen inte bara flyttar avsatta områden mellan skog som står i väntan på slutavverkning. Det är också viktigt att det finns en vetenskaplig bedömning av om de frivilliga avsättningarna verkligen är värdefull skog med stor biodiversitet, vilket FN- konventionens strategiska plan kräver. Därför bör kvaliteten på de frivilliga avsättningarna granskas innan de räknas in i det svenska åtagandet. Regeringen bör göra denna granskning i dialog med skogsbolagen så att de frivilliga avsättningar dessa gör är transparenta, kontinuerliga och kvalitativa nog för att vara en del av uppfyllande av mål 11 i den strategiska planen. Detta bör ges regeringen till känna. 16.Skogliga värdekärnor, punkt 15 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 10. För en betydande andel av de hotade arterna i skogslandskapet är skydd av befintliga värdekärnor den viktigaste åtgärden. Att återskapa livsmiljöerna ef- 2013/14:MJU27 RESERVATIONER ter en slutavverkning av en naturskog som kalavverkats tar oerhört . Det är alltså betydligt enklare att spara kvarvarande naturskogar än att försöka återskapa livsmiljöerna i efterhand. På kort sikt bör hög prioritet ges åt att bevara kvarvarande skogliga värdekärnor som saknar formellt områdesskydd genom att skydda dem från avverkning och andra åtgärder som kan skada dem. Detta bör ges regeringen till känna. 17.Invasiva främmande arter, punkt 16 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 17 och avslår motion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 71. Regeringen bör verka för att den kommande EU-lagstiftningen innebär ett generellt förbud mot att avsiktligt sätta ut främmande arter, oavsett organismgrupp, och krav på noggrann tillståndsprövning av all införsel av främmande arter som kan befaras etablera sig i landet om de oavsiktligt kommer ut i naturen. Skulle EU-lagstiftningen inte bli så heltäckande, bör regeringen ändå verka för att enskilda länder kan införa sådana regler nationellt. Introduktion och spridning av invasiva främmande arter måste förebyggas. Detta bör ges regeringen till känna. 18.Ekosystemtjänster, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ27 av (MP) yrkandena 3 och 5–7 samt avslår motionerna 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 8 och RESERVATIONER 2013/14:MJU27 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 69. Jag anser att en vägledning bör tas fram om hur hänsyn till ekosystemtjänster kan tas i samband med upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar och miljöbedömningar. Vissa verksamheter, som vägbyggen och gruvor, kan få betydande inverkan på ekosystemtjänsterna. Det är rimligt att detta vägs in i tillståndsprocessen. Jag anser också att förordningen om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt bör ses över i syfte att projektens konsekvenser för ekosystemtjänster ska beaktas bättre vid fördelningen av bidragen. Man bör även överväga om större hänsyn till ekosystemtjänster bör tas vid fördelning av bidrag till lokala vattenvårdsprojekt. Jag föreslår också att Verket för innovationssystem () ges i uppdrag att utlysa ekonomiskt stöd till innovationer som utvecklar ekosystemtjänstbaserade lösningar och produkter som tar hänsyn till ekosystemens mångfunktionalitet. För att undvika att en särskild satsning på ekosystemtjänster leder till att sådana tjänster inte lyfts in i utvecklingen av övriga innovationer, kan man ge verket ett generellt uppdrag att integrera ökad hänsyn till ekosystemtjänster i utvecklingen av innovationer. Slutligen bör regering och riksdag lyfta fram att God bebyggd miljö hör till de miljökvalitetsmål som har betydelse för biologisk mångfald. De myndigheter och andra aktörer som påverkar bebyggda miljöer och täktmiljöer ska tydligt se det ansvar de har för att värna den biologiska mångfalden. Biologisk mångfald i bebyggd miljö är inte bara ett trivialt urval av arter som är vanliga i andra miljöer, utan det finns även hotade arter som har en viktig del av sin förekomst i miljöer som hör till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Detta bör ges regeringen till känna. 19.Ekosystemtjänster, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 8 och avslår motionerna 2013/14:MJ27 av (MP) yrkandena 3 och 5–7 samt 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 69. 2013/14:MJU27 RESERVATIONER Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag på strategier för att utveckla en förbättrad transparens när det gäller fondplaceringars beroende av och påverkan på ekosystemtjänster. Detta bör ges regeringen till känna. 20.Hållbarhetsindikatorer, punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 4. Vi stödjer förslag om hållbarhetsindikatorer och anser att regeringen bör föreslå att sådana indikatorer ska tas fram och redovisas i rapporter om den ekonomiska utvecklingen. Det skulle sprida förståelsen för betydelsen av ekosystemtjänster och andra hållbarhetsfaktorer. Dessutom skulle det ge ett bättre underlag för att bedöma samhällets hållbarhet vid finanspolitiska beslut. Detta bör ges regeringen till känna. 21.Skyddade områden, punkt 19 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ323 av (M) yrkande 2 och avslår motionerna 2013/14:MJ303 av (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:MJ318 av Boriana (M), 2013/14:MJ323 av (M) yrkande 1 och 2013/14:MJ472 av m.fl. (S). RESERVATIONER 2013/14:MJU27 Det är ett problem att äger rätt att annektera mark utan att slutreglera köpet inom rimlig tid. Detta är inte rimligt eftersom skogsägaren betalar ränta på ett område som denne inte har möjlighet att bruka och därmed inte får intäkter för. Det vore rimligt att överväga om det kan fastställas en maxtid för hur länge kan reservera ett område på en fastighet utan att ersättning utbetalas. Detta bör ges regeringen till känna. 22.Marina skyddade områden, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 8, 2013/14:MJ237 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:MJ382 av och (båda MP) yrkande 3 och avslår motion 2013/14:MJ248 av (MP) yrkandena 1–4. Jag anser att regeringen bör höja etappmålet för skydd av områden från till . Forskning pekar på att är mer i linje med vad som krävs för att värna viktiga livsmiljöer. I enlighet med detta bör arbetet med nationalparker och reservat stärkas. är exempel på ett område som borde skyddas, lämpligen som marin nationalpark. har det av säkerhetsskäl varit trålningsförbud i . Det har skapat förutsättningar för många arter och miljöer att hållas livskraftiga. Därför finns det ett relativt bra fiskebestånd kvar av bl.a. sill, torsk och rödspätta. Det går också att hitta fiskarter som haj och rocka. Här finns även viktiga ålgräsängar och musselbanker bevarade. Om trålningsförbudet skulle försvinna skulle många miljöer i vara hotade. Därför finns skäl att undersöka hur skyddet av ekosystemet i kan utökas och ytterligare förstärkas. Detta bör ges regeringen till känna. 23.Skyddsbestämmelser i områden, punkt 21 (MP, V) av (MP) och (V). 2013/14:MJU27 RESERVATIONER Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ382 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:MJ382 av och (båda MP) yrkande 1. Det har stor betydelse för den biologiska mångfalden och fiskreproduktionen vilka skyddsbestämmelser som införs i reservat. Man kan t.ex. införa förbud mot exploatering, olje- och mineralutvinning, muddring, dumpning, bottentrålning, båttrafik m.m. Fler reservat borde bli helt fredade för skadlig mänsklig påverkan. I enlighet med EU:s art- och habitatdirektiv ska säkerställa en gynnsam bevarandestatus för de arter och livsmiljöer som omfattas av direktivet. av hav är skyddade genom s.k. Natura 2000- områden. Hur fisket ska regleras i dessa områden är oklart, och i vissa områden sker t.o.m. fiske med bottentrål som skadar bottenmiljön. Vi anser att regeringen inom EU borde verka för att regler tas fram som förhindrar att de biologiska värdena försämras i Natura 2000-områden till följd av ohållbart fiske. Detta bör ges regeringen till känna. 24.Biologisk mångfald i rinnande vatten, punkt 22 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 34. Många rödlistade arter finns i våra vattendrag. Tillståndet för dessa har förbättrats något. Men för vissa arter är situationen fortfarande mycket oroande. Flodkräfta, storröding och ål bedöms som akut hotade. Det finns behov av fortsatta och förstärkta insatser för att bevara och återskapa den biologiska RESERVATIONER 2013/14:MJU27 mångfalden i vattendragen. I regeringens senaste resultatredovisning bedöms att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet om levande sjöar och vattendrag till 2020 med de styrmedel som är beslutade eller planerade . Det är tid för väl genomtänkta åtgärder. ska klara sina åtaganden enligt EU:s vattendirektiv samt ha höga ambitioner för den förnybara energin. Detta bör ges regeringen till känna. 25.Hav och vattendrag, punkt 23 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ24 av (SD) yrkande 6 och 2013/14:MJ368 av (KD) samt avslår motion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 35. Efterfrågan på fisk ökar snabbt globalt och för att minska trycket och överfisket i våra hav är fiskodling en väg framåt. Utvecklingen på området går framåt och troligtvis kommer landbaserad fiskodling att bli en växande sektor där man kan undvika problematiken med övergödning och förstörda bottnar i våra vatten. Regeringen bör ta ett helhetsgrepp om vattenbruket och stimulera framväxt av denna bransch. Regeringen bör även se över möjligheten att stödja projekt som leder till bättre förutsättningar för vandringsfisk. Lyckade försök med ålrännor, vinklade rensgaller och andra enkla åtgärder har gjorts i . Ett sådant projekt är i , där man med enkla åtgärder kunnat återställa ålens och andra fiskarters vandringsleder. En snabb återhämtning av ål har noterats. Detta lyckade projekt bör prövas i större skala genom insatser i flera vattendrag. Detta bör ges regeringen till känna. 26.Hotade och utrotade arter, punkt 24 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJU27 RESERVATIONER 2013/14:MJ27 av (MP) yrkandena 14, 16 och 20. Urvalet av vilka arter som man gör åtgärdsprogram för grundas fortfarande på analyser som gjordes omkring 2003. har rödlistan reviderats två gånger, som arbetet med åtgärdsprogrammen har gett ökad kunskap om de aktuella arterna och även ökad kunskap om när åtgärdsprogram är ett verkningsfullt arbetssätt. Nästa revidering av den svenska rödlistan ska bli färdig 2015, och det vore lämpligt att regeringen ger de ansvariga myndigheterna i uppdrag att så snart den revideringen är färdig göra en ny, grundlig analys av vilka bland de rödlistade arterna som har störst behov av åtgärdsprogram. Da- gens internationella konventioner och EU-direktiv om biologisk mångfald har som utgångspunkt att varje land tar ansvar för att bevara de arter man ännu har kvar. I ett långsiktigt och globalt perspektiv är det inte tillräckligt. Även om ansträngningarna för att hejda artförlusterna ökar, så kommer troligen många länder – kanske alla – att förlora ytterligare arter framöver. Om inte detta balanseras av att länder också återinför arter som har utrotats från landet, så kommer nationella utdöenden att ackumuleras och leda till globala utdöenden. Därför bör varje nation även ta del i ansvaret för bevarande av arter som har blivit utrotade från det egna landet. bör gå före genom att i första hand undersöka om det är möjligt att återinföra sådana arter. Om inte det går, bör på lämpligt sätt bidra till arternas bevarande i andra länder. Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur på bästa sätt kan bidra till bevarandet av arter som funnits i vårt land men blivit utrotade. Den svenska miljöövervakningen har i huvudsak varit inriktad på att beskriva miljöns tillstånd på ett övergripande sätt, utan att fullt ut beakta vad som behövs för miljömålsuppföljningen och utan koppling till åtgärder. Därför finns det ett behov av att utveckla miljöövervakningen. Förslagen i propositionen om en utvecklad miljöövervakning av hav, yt- och grundvatten samt sjöfåglar är befogade, men utgör bara en liten del av den vidareutveckling som vore önskvärd. Till de mest akuta bristerna i dagens miljöövervakning hör att det inte finns någon systematisk övervakning av de mest hotade arterna och naturtyperna. För att kunna bevara biologisk mångfald på ett effektivt sätt måste vi veta hur statusen utvecklas för de mest hotade delarna av mångfalden. Regeringen bör ge i uppdrag att i samråd med andra berörda myndigheter ta fram förslag med kostnadsbedömningar om hur en systematisk övervakning av de mest hotade arterna och naturtyperna ska organiseras och genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. 27.Förstärkning av Svenska artprojektet, punkt 25 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). RESERVATIONER 2013/14:MJU27 Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 19. Svenska artprojektet bör stärkas för att främja arbetet med den biologiska systematiken. bör stimulera till medvetenhet om ekosystemtjänster genom att åskådliggöra exempel på arternas ekologiska funktioner. Detta bör ges regeringen till känna. 28.Finansiering av Svenska artprojektet m.m., punkt 26 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 15. Svenska artprojektet är en viktig pusselbit för hela vårt samhälles hantering av ekosystemtjänster. Nationalnyckeln behöver säkerställas och Svenska artprojektet bör utgöra en kontinuerlig verksamhet med ekosystemtjänster snarare än ett avgränsat projekt. Regeringen bör återkomma med finansieringsförslag för att säkerställa att Svenska artprojektet får nödvändiga resurser. När det gäller framtagande och genomförande av åtgärdsprogram för hotade arter ligger en stor del av ansvaret på , Havs- och vattenmyndigheten och länsstyrelserna. Det är dock viktigt att komma ihåg att även sektorsmyndigheterna och bör ha en aktiv roll i detta sammanhang. För att främja ett ökat engagemang bör regeringen tydliggöra och uppdrag och ansvar i fråga om åtgärdsprogram för hotade arter. Detta bör ges regeringen till känna. 29.Skyddade arter, punkt 27 (SD) av (SD). 2013/14:MJU27 RESERVATIONER Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ24 av (SD) yrkande 4 och avslår motionerna 2013/14:MJ246 av (S), 2013/14:MJ306 av och (båda C), 2013/14:MJ438 av och (båda M) och 2013/14:MJ496 av (M) yrkandena 1 och 2. Vindkraft har kommit att bli ett betydande hot för många arter av bevingade djur. Särskilt hotade är vissa arter av fladdermöss och vissa rovfåglar. Det finns studier som påvisar att antalet djur som dödas av vindkraft kan ha underskattats grovt. På visade exempelvis en fältstudie av vindkraftparken på att 1 500 fåglar, större än en duva, fick sätta livet till bara vid dessa verk. Bland dessa var proportionen stora rovfåglar betydande och någonstans mellan av hela populationerna av havs- och kungsörn på dödades på bara ett enda år. Jag anser därför att regelverket behöver skärpas så att det ger skyddsvärda rovfåglar och fladdermöss ett bättre skydd mot att dödas av vindkraftverk. Detta bör ges regeringen till känna. 30.EU:s naturvårdsdirektiv, punkt 28 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S).