bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — Är det rimligt att tänka sig att kommuner som , , ska klara av de investeringar som krävs när gruvindustrin utvecklas? Eller anser man att det faktiskt inte finns någon anledning att tala om samhällsutveckling? Självklart undrar vi om det också är regeringens syn på utvecklingen av de kommuner där gruvorna etableras.Det har gått bra för gruvindustrin . Det har varit tillväxt i när resten av landet haft "missväxt". Minister efter minister efter minister har flugit in - och flugit ut. De har frotterat sig med företagsledningen, men ingen minister har knackat på kommunalrådets dörr. Trots jättelika utmaningar med flytt av två städer och etablering av helt nya gruvor tycks ingen minister fundera över det som vi lyfter fram i vårt särskilda yttrande i betänkandet, gränsdragningen mellan företagets ansvar och näringens ansvar. är vi i stället i en situation där vi har behov av alltifrån bostadsbyggande till stora infrastrukturinvesteringar. Statsministern pekar på näringen, och näringen pekar på det offentliga. Kvar blir bristerna och en massa frustrerade företagare och andra som ser problemen. Det är här diskussionen om gruvskatt uppkommer.Vi vill inte se en gruvskatt, men de skatter som kommer in i systemet ska fördelas och investeras så att det ges förutsättningar för utvecklandet både av gruvindustrin och av de samhällen som finns omkring den. Vi vill ha en strategi där man inte bara tar ansvar för miljön utan också tydliggör skillnaden mellan företag och stat. Till skillnad från regeringen anser vi inte att basindustrin är basically gone. Den är i allra högsta grad levande och behöver goda förutsättningar för att kunna utvecklas. Då skapas jobb och förutsättningar för människor att kunna leva och bo i hela landet.Fru talman! är ett land rikt på naturtillgångar, men det är också ett avlångt land. Investeringar i infrastrukturen är en viktig fråga för hela landet. Hållbara transporter handlar dels om klimatansvar, dels om konkurrenskraft, att kunna hålla leveranstider.Vi behöver öka kapaciteten på järnväg. Jag skulle kunna räkna upp en rad olika projekt - några av dem ligger i mitt hemlän - som vi behöver förverkliga för att öka företagens förutsättningar att kunna konkurrera med länder som ligger närmare marknaden. är att föredra ur ett klimatperspektiv, och vi kommer att behöva utöka kapaciteten för snabba, säkra leveranser, vilket ger oss konkurrenskraftiga villkor.Det handlar också om trygghet och säkerhet. En utbyggnad av järnvägen är central för framtiden, men kommer vi även fortsättningsvis att behöva lastbilstransporter. Undermåligt underhåll och ökat antal transporter har gjort att några av de vägar som tar stora godstransporter på lastbil blivit en absolut livsfara. Vi kan läsa hur bristen på underhåll gör vägarna omöjliga att hålla i gott skick när snön och isen kommer. Antingen har underhållet uteblivit helt eller så har man hållit nere kostnaderna och använt billigt material vid lagning av vägarna, material som är en arbetsmiljöfara och dessutom inte håller särskilt bra. Det är en erfarenhet jag själv haft eftersom jag jobbat som vältförare.Ett annat växande problem är de företag som inte ger sjysta villkor till sina chaufförer. Dåliga löner och usla arbetsvillkor skapar otrygghet och konkurrerar ut den seriösa åkerinäringen.Lastbilstransporter är nödvändiga för att samhället ska fungera. ser vi stora utmaningar för hela åkeribranschen, i synnerhet för alla dem som arbetar som förare. Vi ser regelbrott som äventyrar arbetsmiljön och låter förare arbeta under närmast livegna förhållanden.Dagens situation skapar en snedvriden konkurrens för branschens seriösa aktörer som följer kollektivavtal, lagar och regler. Den ger även sämre förutsättningar för åtgärder som höjer trafiksäkerheten, förbättrar miljön och ger minskad klimatpåverkan.Genom att införa ett system med en avståndsbaserad vägslitageavgift vill vi ge förutsättningar för nödvändiga investeringar och sätta stopp för att människor utnyttjas. Det är ett förslag som välkomnas av både branschen och facket.I vår version av ska det råda sjysta villkor på arbetsmarknaden. Företag ska inte slås ut i konkurrens av företag som gör profit på människors utsatthet. Att priserna pressas genom att människor utnyttjas och har dåliga löner och usla arbetsvillkor är inte något som vi stillasittande tänker se på.Fru talman! Regeringen tror inte längre på basindustrin och inte heller på det svenska jordbruket, har vi fått höra. Vi undrar vilken bransch regeringen härnäst tänker lägga en död hand på. Men med tanke på att man saknar tilltro till de här näringarna vore det intressant att höra vad det är för framtida branscher som kan växa enligt regeringen.Skatter är inkomster som ska finansiera nödvändiga nyttigheter, men också ett sätt att styra konsumtion och beteenden. Pratar vi om framtiden är det omöjligt att inte prata om miljön och klimatet. Framtiden, jobben och de klimatpolitiska målen är en alldeles utmärkt kombination när vi ska ta ansvar både för miljön och för jobben.Regeringen har satt upp ett mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Dess värre är vi långt ifrån att nå målet. Ett kvotpliktssystem kommer att införas . Men har utvecklingen sprungit om regeringen. Med det nuvarande systemet riskerar vi i stället att bromsa den utveckling som skulle kunna leda oss till en fossiloberoende fordonsflotta.Vi har en annan politik för . Vi har fokus på framtidsjobb och innovationer och tar klimatansvar. Det är nödvändigt att kombinera detta. För att inte glömma bort det börjar jag med att yrka bifall till reservation 9 från . Vi står naturligtvis bakom även våra övriga reservationer, men för tids vinnande väljer vi ut endast reservation 9.Jag kan ta vid där föregående talare slutade. Framtidens jobb finns i klimatpolitiken och miljöpolitiken. Vi var många som hade förväntat oss en hel del av , Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta, när den kom vid nyår. Vi hade förväntat oss att detta skulle finnas med i Alliansens propositionslista. Vi hade förväntat oss förslag som visade att man menade allvar med att vilja nå ett fossilfritt . Det är det som har utlovats under lång tid.I stället fanns inget sådant. I stället blev det någon sorts ny samtalsrunda. Lite styggt kan man säga att det blev samtalsterapi i stället för klimatförslag. Jag tycker att det är beklämmande. Jag misstänker att det är och som har stoppat och förhindrat att får lägga fram de förslag de egentligen vill. Det tycker jag är synd, för behöver en klimatpolitik. behöver skarpa förslag, inte bara för klimatets skull, utan även för jobbens skull.Vi var säkert flera förtroendevalda som i fick höra hur industrin, näringslivet, basindustrin och företagarna generellt efterlyste tydliga framtidsbesked och klagade högljutt över att alliansregeringen inte levererat någonting. Däremot minns jag en som 2007-2008 pratade om koldioxidskatten som det effektivaste styrmedlet i klimatpolitiken. Det var bra att hade läst på, eftersom i valrörelsen inte kunde stava till orden "klimat" och "miljö" och var tvungen att gå på fortbildningskurs så fort han vunnit valet.Vi behöver det här. Vi behandlar motioner som har väckt. Vi behöver en höjd koldioxidskatt för att vi ska stå rustade med alternativ den dagen då prisfallet på fossilbränslen, orsakat av frackningsmetoder, upphört och vi i stället hotas av bensinpriset runt litern. Då kan vi inte bo kvar på landsbygden. Då måste i alla fall jag flytta, för jag kan inte bo där jag bor om jag inte har tillgång till bil. Men jag vill bo kvar där, och många med mig vill bo kvar på landet. Men då måste vi ha alternativa bränslesystem. Vi måste ha system som fungerar och är tillgängliga till rimliga prisnivåer för alla.Samtidigt lägger alliansregeringen förslag som slår ut biobränslehanteringen. varslade Agroetanol 25 personer i och hotade med fler varsel, eftersom alliansregeringens förslag öppnar portarna för import av fuletanol som inte har någon hög klimatnytta och som inte är något alternativ. Alliansregeringen förstör den biobränsleindustri som vi håller på att bygga upp i . Alliansen förstör jobb.På samma sätt tycker vi att det är viktigt med lastbilsskatt, kilometerskatt eller vägslitageavgift - kärt barn har många namn. Det är nämligen så att det är ett kärt barn. I Klimatberedningen var alla riksdagspartier ense om att detta skulle införas, och det rekommenderas i . Det skulle skapa jobb i . Det skulle skapa likvärdiga förutsättningar för svenska och utländska åkerier och få bort fusket.Men alliansregeringen är inte intresserad av att få bort fusket. Man är inte intresserad av att på allvar få bort cabotagefusket och annat. Man kommer med lite halvdana förslag. Jag har inget emot förslag om sådant som höga böter och klampning, det vill säga fastlåsning av bilar ute på vägarna. Men klampning och böter kan endast tillämpas om man hittar de där åkerierna som måste ut ur landet. Eller har ni tänkt att polisen ska upprätta vägspärrar över hela landet för att leta efter dem? Med ett enkelt system enligt den tyska modellen, där man har koll på alla lastbilar och alla betalar samma avgifter, skulle det vara enkelt att få bort fusket.Men ni är inte intresserade av detta. Ni verkar över huvud taget ointresserade av att lösa de problem som vi står inför i . Alla riksdagspartier var överens i Klimatberedningen om kilometerskatten. Vi får väl se vad Alliansen vill när det gäller förslag. Det är väldigt bra miljömässigt. Det skulle spara ett antal miljoner ton koldioxid . Naturligtvis måste det vara ett smart och differentierat system som tar hänsyn till var man kör, om det finns alternativa transportsätt som järnväg eller sjöfart eller inte och om bilen är miljöbättre eller miljösämre. skickar åkerierna, eftersom det svenska vinjettskattesystemet inte har någon som helst miljörelatering, sina sämsta bilar till och sina bästa och modernaste bilar med låga utsläpp till , för där är det lägre avgifter för moderna lastbilar med låga utsläpp.I har vi ingen skillnad på det. Därför låter man sina dåliga bilar köra här och skita ned mer. Är det så vi ska ha det i det här landet? Jag trodde att vi skulle vara bra på miljö- och klimatfrågor och ligga i framkanten när det gäller transportfrågor.Jag trodde att vi skulle låta hela landet leva och byggas upp på ett hållbart sätt i stället för att stoppa huvudet i sanden och tycka: Vi bryr oss inte. Det är vad Alliansen gör i alla dessa klimatfrågor.Där är skattefrågorna otroligt viktiga. Skatterna är det styrmedel som vi måste använda för att bygga framtidens samhälle. Alliansen tycker att det är viktigare att behålla fusket, att inte skapa nya jobb och sticker huvudet i sanden. Jag delar många av de ställningstaganden som skatteutskottet har gjort i betänkandet gällande punktskatter. Att utskottet ställt sig kritiskt till skatt på finansiella transaktioner inom EU ser jag som positivt, och min förhoppning är att detta ställningstagande kommer att ligga fast. De oklarheter som fanns i förslaget har bestått, och informationen om vad som händer i förhandlingarna inom det fördjupade samarbete som elva nationer begärde är bristfällig.När det gäller punktskatter på alkohol, tobak och snus finns det ett och annat att säga angående . Det är ett område där inte har egen skattesuveränitet utan där direktiv från EU styr minimiskattesatser på öl, vin, sprit och tobak.Det som sticker i mina ögon är att minimiskattesatsen på vin är satt till noll kronor per liter. tillämpar förståndigt nog inte denna minimiskattesats, utan den ligger i normalfallet på ca per liter. Men det visar på ett flagrant sätt hur vissa vinproducerande länder inom EU gynnar sina egna produkter och sin produktion.Samtidigt är det de länder inom EU som förhindrar från att exportera snus, trots att snus kan minska användningen röktobak och därmed hälsoriskerna. ska ju dessutom inte smaktillsatserna få anges på snusdosorna enligt ett beslut i EU-parlamentet.Jag kan nog inte annat än kalla detta för EU-hyckleri, och det är något som den beklagligt nog tycks acceptera.Fru talman! I mitt anförande angående punktskatter lyfte jag också fram frågan om vindkraften och de stora subventioner som finns. Jag citerade även ett stycke från en debattartikel skriven av ledamöterna i energiutskott. Jag tänkte ta chansen att återigen citera stycket då det uppenbarligen behöver påminnas om detta. "Att sådana gigantiska energiinvesteringar håller på att genomföras i vårt land som redan har ett väl fungerande och fossilfritt elsystem är obegripligt. Om avsikten vore att minska koldioxidutsläppen borde investeringarna på hundratals miljarder i stället riktas mot transportsektorn, där av de fossila utsläppen sker . "Det står i debattartikeln som publicerades i 2012. Det artikeln syftar på är bland annat elcertifikaten men även några andra subventioner. Som en jämförelse kan nämnas att subventionerna för ett enda normalstort vindkraftverk på två megawatt motsvarar kostnaden för tre lärare, tre poliser eller tre vårdanställda.Förra året lyfte jag även fram den subventionerade fastighetsskatten för vindkraft som ligger på i förhållande till vattenkraftens fastighetsskatt på . Jag lyfte också fram de undantag som finns angående energiskatt i energiskattelagen, där lagen säger: El från vindkraftverk undantas från beskattning om producenten inte anses yrkesmässigt leverera el.I regeringens egen utredning SOU 2013:46 Beskattning av mikroproducerad el m.m., som presenterades , tas även detta undantag upp. Utredaren föreslår till och med följande: "Dagens särskilda regler om skattefrihet för el som producerats i vindkraftverk avskaffas och samordnas i stället med de regler som gäller för annan elproduktion. "Det är ett väldigt logiskt förslag av utredaren. Jag har väntat på att regeringen skulle följa utredningens förslag, men så tycks inte bli fallet. Vindkraften tycks numera vara en helig ko inom svensk politik.Fru talman! Enligt LRF produceras mindre än hälften av vår livsmedelsförsörjning i . får vi nästan signaler om den svåra ekonomiska situation som råder inom jordbrukssektorn. var det mjölkbönderna som fick utrymme i medierna. är det våra köttproducenter, framför allt gäller det gris, det vill säga fläskköttsproduktion.En av förklaringarna till detta är kostnadsläget för våra lantbrukare. Drivmedelskostnaderna är en viktig komponent i denna ekvation där punktskatterna påverkar negativt.En annan näring som också lider av det höga kostnadsläget i är skogsföretagen. Det gröna guldet i våra skogar är väldigt viktigt för vår stora basnäring som är skogsindustrin och förädlingen av träråvaran men givetvis också för massa- och pappersindustrin.Riksdagen har beslutat att minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från per liter till per liter. Ett steg på vägen togs 2013 genom att återbetalningen minskade till per liter. Dessa kostnadspåslag kommer tillsammans med generella skattepåslag att ytterligare sänka lantbrukets konkurrenskraft och fortsätta att driva näringen ut från Sverige.Sverigedemokraterna har en vilja, efter att ha konstaterat att är ett av de länder som har de absolut högsta drivmedelskostnaderna inom EU för jord- och skogsbruksmaskiner, att i stället försöka möta de europeiska nivåerna. Vi föreslår därför en höjning av återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner.Fru talman! Sist vill jag säga några ord om vårt särskilda yttrande om gruvskatten. Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse för staten och gruvnäringen att reformera mineralersättningen på ett sätt som möjliggör en mer aktiv gruvpolitik. Den nuvarande mineralersättningen beslutades i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Mineralersättningen är inte utformad med tanken att staten ska spela en aktiv roll i samband med gruvbrytning.Staten bör ansvara för infrastruktur, för att bedriva en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik, för en aktiv prospektering samt för att skyndsamt behandla frågor om koncessionstillstånd och prospekteringsrättigheter med högt satta miljömål. För att kunna bedriva en aktiv gruvpolitik måste staten få en tillräckligt stor andel av värdet av det som bryts i en gruva.Sverigedemokraterna är positivt inställda till att en större avgift tas ut vid gruvdrift och brytning av naturresurser. Vår principiella utgångspunkt är att våra naturresurser ägs av och tillhör folket. Denna utgångspunkt i kombination med det faktum att det rör sig om ändliga resurser gör att nuvarande mineralersättning om ytterst blygsamma inte kan sägas uppfylla sin målsättning. I stället leder den till en situation där en stor del av vinsten från brytningen av gemensamma naturresurser hamnar hos privata företag, och långt ifrån sällan hos utländska privata företag.Fru talman! Jag vill därmed yrka bifall till reservation 5. Jag tror att yrkade på fel reservation tidigare. Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 16. Betänkandet handlar om punktskatter, som totalt ger - jag tror att det var eller något sådant senast. Det är i samma storleksordning som inkomsterna från fastigheter, kapital och förmögenheter - företagsbeskattning. Även om det är lite mindre är det avsevärda summor. Det handlar framför allt om skatter som ska påverka vårt beteende och främja en god hälsa och en god miljö. Jag tänker på alkoholskatter, koldioxidskatter med mera.Som första punkt - lite märkligt placerad i betänkandet om punktskatter - har vi frågan om en skatt på finansiella transaktioner. Jag tycker kanske att den egentligen hör hemma i beskattning av företag. Men vi stöder tanken, och utvecklas ett förslag av de elva samverkande länderna inom EU som har ett fördjupat samarbete i frågan. Det är ett kontroversiellt förslag, och det finns många olika åsikter. Bland andra har satt ned foten mot förslaget. Med den nya tyska samlingsregeringen verkar det dock ta ny fart igen. Det är intressant att läsa i betänkandet att det finns någon form av transaktionsskatt - bland annat i självt, som har stämpelskatt - i totalt sett åtta europeiska länder.Nu föreslår kommissionen en skatt på vid handel med värdepapper, åtminstone enligt det gamla förslaget. I , till exempel, har man en transaktionsskatt som är av köpeskillingen vid köp och försäljning av aktier av företag som är registrerade i landet. Det liknar ganska mycket den gamla valpskatten, som var så hårt kritiserad. Den handlade också om 0,5 procent.Vi får se hur utvecklingen blir. Vi anser som sagt att så att säga kan docka an mot detta system om det kommer på plats, men att intäkterna ska gå till och inte till EU.När det gäller koldioxidskatten och det som tog upp om behovet av att höja den har vi i ett särskilt yttrande utvecklat vår syn på detta lite grann. Det är en lite mer modest höjning av koldioxidskatten, men vi anser att den behöver höjas av miljöskäl. Man måste också titta på priset på bensin och diesel, till exempel. Det har legat ganska ; det har inte stigit. Vi tror att det finns skäl att göra en viss försiktig höjning av koldioxidskatten, kanske med motsvarande . Om man tittar på beräkningar av den så kallade priselasticiteten - hur känsliga kunderna är för priset på bensin - skulle det kanske kunna ge en besparing på utsläppen på drygt 300 000 ton.En sak som i sammanhanget kanske retar mig mest med dagens regelverk är den befrielse från bränsleskatter som flyget har. Jag tycker att det är helt orimligt. Vi har en rimlig och bra beskattning som i och för sig kan höjas på fordonsbränsle, bensin och så vidare, för bilar. Men enligt internationella uppgörelser får vi inte beskatta flygbränsle. De utsläpp som sker från flyget har ännu större klimatpåverkan, för de sker så högt upp i atmosfären.I detta sammanhang vill jag yrka bifall till vår reservation nr 8 om miljöskatt på flyg. När man nu inte kan beskatta flygbränsle vill vi i stället ha en skatt på en schabloniserad start- och landningsavgift som skulle kunna ge beräknat på 130 000 inrikes landningar. Vi har räknat med att det för ett plan med 100 passagerare skulle betyda en merkostnad på per passagerare. Jag tycker nog att det är helt rimligt att flyget bär en sådan kostnad av klimatskäl. Detta är en viktig fråga som måste lösas internationellt men där vi kan utveckla egna metoder nationellt.Frågan om en vägslitageavgift är en viktig strukturell fråga både av klimatskäl och med tanke på de arbetsförhållanden som utländska åkerier har för sina förare. Det var intressant att se att så pass olika intresseorganisationer som och i en gemensam debattartikel i pläderade för införandet av en vägslitageavgift.Jag vill säga några ord om vår reservation nr 12, som handlar om att vi anser att regeringen återigen bör ta upp en diskussion med EU om att begränsa privatinförseln av alkohol. Vi har helt orimliga gränser. Man kan nästan köpa en hel lastbil och köra öl och vin till det man kan kalla för ett 50-årskalas, ett bröllop eller ett studentkalas. Det är helt orimligt. Det är glädjande att det finns åtminstone två folkpartister här i som tycker som . Det hedrar dessa folkpartister.Fru talman! Jag ska avrunda med att säga något om gruvskatten. har en internationellt sett exceptionellt låg mineralavgift. Vi vill höja den avsevärt, och vi vill att den ska placeras i en gruvfond som ska kunna användas av regioner och kommuner som har gruvverksamhet för att kunna stödja den regionala utvecklingen såsom utbildningsinsatser för bostadsbyggande. Jag vill börja med att yrka bifall till betänkande SkU19 Punktskatter.Jag har en liten fundering, . Du yrkade bifall till reservation 5, sade du. Det är en sverigedemokratisk reservation om lantbrukets drivmedelsskatter. Uppfattade jag dig rätt, eller hörde jag fel? Jag vill bara för din egen skull göra dig uppmärksam på detta. är du skyldig mig en!Det är intressant att läsa motionerna och reservationerna från Socialdemokraterna, , där man kan se hur det skulle kunna se ut på skatteområdet vid en eventuell valseger . Och jag säger med en norrländsk exklamation: Huvva!Det är miljöskatter på flyget, höjd skatt på bensin och diesel, återinförande av handelsgödselskatt, kilometerskatt för tunga fordon, skatt på avfallsförbränning, skatt på naturgrus, skatt på kött, en gruvskatt och skatt på finansiella transaktioner. Jag kan fortsätta ett tag till, men ni kan alla räkna ut hur detta skulle slå för både svenska företag och privatpersoner. Så huvva - det gräver vi ned!En kilometerskatt straffar oss som bor i ett land med långa avstånd. Det är vi som får betala för att är ett avlångt land. Först i ledet drabbas alla de åkerier utanför storstäderna som har små marginaler. I förlängningen drabbas både du och jag av dyrare transporter, då de medför ökade kostnader på vår mjölk och våra varor. Det är en skatt som också skulle slå hårt på den för oss så viktiga skogsnäringen - något som främst hotar jobben i många delar av landet. Jag återkommer till kilometerskatten och kommer då att säga ännu mer om den.Skatt på handelsgödsel är ytterligare ett exempel på hur tre partier som inte är överens om speciellt mycket, utöver att de kanske vill regera tillsammans, kan enas om en skatt som slår hårt mot landsbygden. Det är en skatt som i praktiken är riktad mot en enda grupp människor i vårt land, nämligen bönder. Jordbruket är en viktig näring för . Våra bönder producerar mat med hög kvalitet och är inte betjänta av att få ytterligare 300 miljoner i extraskatt.Landsbygden är beroende av goda villkor för företagande och att det ska vara enkelt att anställa. Miljöskatter är viktiga styrmedel, men är det viktigt att skatter och regler utformas så att det är möjligt att leva i hela vårt land. Alliansen gör detta genom reformer som stärker långsiktigt och genom att göra attraktivare att investera i.