bet · H101TU13 · 2014-05-22 00:00:00 — Som skäl för yrkandet anges bl.a. att enskilda vägar är en viktig del i vägsystemet och står för en stor transportförsörjning för både enskilda och näringslivet. Även om och alliansen har medverkat till ett kraftigt ökat stöd till de enskilda vägarna är behoven fortfarande mycket stora. Inledningsvis vill utskottet understryka att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet. Detta har stor betydelse för sysselsättning och tillväxt. Inte minst på landsbygden är många människor och företag beroende av att det finns en god framkomlighet på de enskilda vägarna. Att det enskilda vägnätet är i gott skick är av betydelse för att uppnå de av beslutade transportpolitiska målen om ett tillgängligt transportsystem, en hög transportkvalitet och en positiv regional utveckling. Regeringen har även i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) pekat på de enskilda vägarnas betydelse för möjligheterna att driva skogs- och lantbruksföretag, liksom för andra näringar som turism. Utskottet påminner om att har beslutat om en ekonomisk ram om till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt statlig medfinansiering av enskilda vägar (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). I regeringens antagna beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 framhålls att regeringen bibehåller den drifts- och underhållsnivå som blev resultatet av föregående planperiods höjda ambition vad gäller det lågtrafikerade vägnätet, då regeringen beslutade om en nära 40-procentig ökning av anslagsmedlen för statlig medfinansiering till drift och underhåll av enskilda vägar. –2025 ska anslagsmedlen uppgå till . Utskottet noterar med tillfredsställelse att statens medelstilldelning till enskilda vägar fortfarande ligger på historiskt höga nivåer och finner därmed inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2013/14:C392 av Per Åsling (C) yrkande 2 och 2013/14:T447 av (C) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om vägskyltning för verksamheter på landsbygden. Utskottet anser att det är väsentligt att vägskyltningen genomförs under former som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som lokala önskemål tillgodoses. I motion 2013/14:T228 av (M) framförs att regeringen bör se över möjligheterna att förenkla för landsbygdsföretagare att sätta upp vägskyltar. Som skäl för yrkandet framförs att det för företagare är viktigt att synas och tala om var man finns med en tydlig vägskylt. Det är därför viktigt att myndigheter underlättar möjligheterna för företagare att sätta upp vägvisningsskyltar. Motionären menar att skylten längs vägrenen är landsbygdsföretagarens effektivaste marknadsföring och kan vara avgörande för företagets fortlevnad och för att kunderna hittar dit. I motion 2013/14:T247 av (C) framförs att kommunen bör få i uppgift att besluta om skyltning och vägvisare till verksamheter på landsbygden. Det bör ske utifrån detaljplaner och fastställda riktlinjer i lagstiftningen. Motionären menar att det skulle kunna innebära att skyltar och affischer av olika slag som skräpar ned efter de allmänna vägarna försvann. Utskottet påminner om att det är regeringen som fastställer vägmärken och att det är väghållningsmyndigheten som hanterar ansökningar om vägvisning till bl.a. turistmål. Utskottet finner denna ordning lämplig och anser därmed inte att det är uppgift att besluta i frågor om vägskyltning vare sig i allmänhet eller när det gäller särskilda turistmål. Utskottet förutsätter i sammanhanget att vägskyltningen genomförs under former som främjar trafiksäkerheten och tillgängligheten som det är önskvärt att man försöker tillgodose önskemål från det lokala näringslivet och turismen. Utskottet vill även påminna om att det finns möjlighet att ansöka om tillstånd till s.k. förenklad vägvisning. Av riktlinje Förenklad vägvisning med F5 vägvisare och F6 tabellvägvisare framgår att förenklad vägvisning är avsedd att användas just för vägvisning till säsongsbetonade verksamheter eller verksamheter med oregelbundna öppettider som exempelvis gårdsförsäljning av potatis, jordgubbar eller loppisar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T228 av (M) och 2013/14:T247 av (C). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om påställningsavgifter. Utskottet hänvisar till pågående beredning inom . I motion 2013/14:T259 av (M) yrkas att man bör överväga en översyn av Transportstyrelsens avgifter för att registrera en bil som har varit avställd . Som skäl för yrkandet framför motionären att kostnaden för myndigheten torde vara försumbar i dagens digitala samhälle. Utskottet vill inledningsvis påminna om att har beslutat att Transportstyrelsens verksamhet i form av tillstånd, tillsyn och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter fr.o.m. och att principen för finansieringsformen är självkostnadstäckning (prop. 2010/11:3, bet. 2010/11:TU6, rskr. 2010/11:58). Det betyder att avgiften ska täcka de kostnader Transportstyrelsen har inom det aktuella området. Om det går att minska myndighetens kostnader för just det området, kan avgiften sänkas, men om kostnaderna inte täcks kan avgiften behöva höjas. Utskottet har tagit del av att Transportstyrelsen har föreslagit regeringen att påställningsavgiften för fordon ska tas bort. har remitterat förslaget, och beredning pågår. Utskottet finner inte skäl att föregripa det pågående beredningsarbetet och avstyrker därmed motion 2013/14:T259 av (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om autonoma fordon. Utskottet framhåller vikten av att utveckla transporttjänster och transportteknik och hänvisar till pågående utvecklingsarbete. I motion 2013/14:T444 av (C) yrkas att det bör tas fram en svensk strategi för autonoma fordon. I motionen anges att det runt om i världen pågår ett arbete som syftar till att utveckla fordon som kan ta sig mellan olika platser utan att en människa sitter vid ratten. Motionären menar att tekniken har en oerhört stor potential när det gäller trafiksäkerhet och passagerares bekvämlighet. Fordon som tillåter sina förare att arbeta, läsa eller sova under färden kan komma att förändra människors livskvalitet till det bättre och få arbetsmarknadsregioner att växa. Motionären framför att har alla förutsättningar för att bli ett föregångsland på detta område och att det därför bör tas initiativ för att se över vilka förändringar som krävs för att möjliggöra en utveckling av autonoma fordon i . Utskottet delar motionärens uppfattning när det gäller vikten av att utveckla transporttjänster och transportteknik. Det gäller inte minst de utmaningar i form av miljö- och trängselproblematik som transportsystemet står inför. Behoven av forskning, innovation och teknikutveckling ökar därför. Utskottet anser att myndigheterna har en viktig roll att spela när det gäller forskning, innovation och teknikutveckling inom transportområdet och välkomnar därför att regeringen har ändrat instruktionerna för transportmyndigheternas arbete med forskning och innovation fr.o.m. . Det innebär bl.a. att har fått ett samlat trafikslagsövergripande ansvar för att följa och dokumentera transportområdet, och Transportstyrelsen har i sin instruktion fått ett ansvar för forskning och innovation som motiveras av myndighetens uppgifter. I regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 framhålls att automatisering av såväl personbilstrafiken som lastbils- och busstrafiken röner ett stort och snabbt ökande internationellt intresse. Regeringen anför att det är angeläget att medverkar aktivt i denna utveckling för att se till att kopplingen till infrastrukturen blir den bästa möjliga ur samhällets synvinkel. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet välkomnar även att regeringen i budgetpropositionen pekar ut arbetet med att åstadkomma intelligenta transportsystem (ITS) som fortsatt viktigt. EU antog 2010 ett ramdirektiv för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag. I budgetpropositionen framhålls att regeringen arbetar aktivt för att påverka EU-arbetet, bl.a. via en organisation där , myndigheter, näringsliv och akademi medverkar. Utskottet vill även lyfta fram att inom ramen för regeringens innovationsstrategi har fått i uppdrag att arbeta med innovationsupphandling för att förbättra innovationsklimatet och innovationsförmågan i transportsektorn. redovisade en delrapport , och uppdraget kommer att slutredovisas . Utskottet har även tagit del av att tecknades en avsiktsförklaring mellan , , Transportstyrelsen, och om världens första storskaliga pilotprojekt för autonom körning Projektet – Drive Me – självkörande bilar för hållbar mobilitet. Utskottet har fått veta att syftet med projektet är att studera samhällsfördelarna med autonom körning och att och ska bli ledande inom hållbar mobilitet då autonoma fordon ses som en viktig lösning för att nå nollvisionen om noll döda och svårt skadade i trafiken. Av uppgift från framgår att pilotprojektets självkörande bilar kommer att rulla utvalda vägsträckor i och omkring där det är flerfiliga vägar med tät pendeltrafik och frekventa köer. Projektet inleds 2014 med kundundersökningar, teknikutveckling och utveckling av användargränssnitt och molntjänster. De första pilotbilarna kommer att rulla ut på vägar . Enligt ger självkörande bilar en mer effektiv markanvändning och begränsar behovet av investeringar i infrastrukturen. De kan också göra stadsmiljön mer attraktiv på andra sätt, t.ex. i form av säkrare trafik och minskade utsläpp, som i sin tur ger förbättrad luftkvalitet. Mot bakgrund av pågående utvecklingsarbete avstyrker utskottet motion 2013/14:T444 av (C). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om registreringsskyltars utseende och utformning. Utskottet framhåller att Transportstyrelsen bör vara väl skickad att ta ansvar för fordonsskyltars utformning. I motion 2013/14:T221 av (M) föreslås att det ska införas gröna registreringsskyltar för miljöbilar. I motionen anges bl.a. att ett viktigt bidrag för att minska koldioxidutsläpp kan vara att öka antalet miljöbilar på de svenska vägarna. Motionären anser att det är viktigt att drivkrafterna för att få fler miljöbilar i ökar. Genom att se över möjligheten att låta registreringsskyltarna på miljöbilar vara gröna kan man bl.a. tydliggöra och synliggöra variationerna av miljöbilar och underlätta för bilägare att få miljöförmåner som gratis parkering osv. I motion 2013/14:T286 av Boriana (M) yrkas att nya registreringsskyltar bör utformas så att de vid borttagning från fordonet automatiskt kasseras, detta i syfte att försvåra för individer som ägnar sig åt att stjäla registreringsskyltar. I motionen anges att stölder av registreringsskyltar är ett växande problem och att polisen beräknar att 16 000 registreringsskyltar har stulits . Motionären framför att den individ som får sin registreringsskylt stulen kan hamna i en ekonomisk härva med betalningskrav för obetalda parkeringsböter, trängselskatt och obetald bensin. Frågan om utformningen av registreringsskyltar handläggs av Transportstyrelsen. Utskottet bedömer att Transportstyrelsen bör vara väl skickad att ta ansvar för fordonsskyltars utformning och anser inte att färgen på skyltarna är en fråga för att närmare besluta om. Utskottet vill i sammanhanget peka på att svenska registreringsskyltar har fått ett något justerat utseende . Enligt uppgift från Transportstyrelsen är det resultatet av en översyn som myndigheten genomförde under det föregående året. Målet med översynen var att se till att vi har de skylttyper som krävs i dagens trafik, att skyltarna är lätta att läsa av och att de har standardiserade mått för lägre kostnader för både medborgare och myndighet. Utskottet har även tagit del av att om fem–räcker inte längre det nuvarande systemet för registreringsnummer till eftersom den svenska fordonsparken stadigt ökar i omfattning. Transportstyrelsen har därför påbörjat ett arbete med att hitta en lösning för att utöka antalet tillgängliga registreringsnummer. Ett lösningsförslag beräknas kunna presenteras . När det gäller motionsförslaget om stulna registreringsskyltar vill utskottet påminna om att en stulen registreringsskylt ska anmälas till polisen, som därefter efterlyser skylten och utfärdar en provisorisk registreringsskylt. Utskottet finner att det är en lämplig ordning. Enligt uppgift från Transportstyrelsen är, som ett led i att öka säkerheten och möjligheten till identifiering, nya registreringsskyltar utrustade med fordonets hela identifieringsmärkning (chassinummer) och fabrikatskoden. Utskottet välkomnar detta. Med anledning av det sagda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T221 av (M) och 2013/14:T286 av Boriana (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om möjligheten att använda tjänstebilen vid arbetspendling över . Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom EU. I motion 2013/14:Sk304 av (S) konstateras att det är alltmer förekommande att arbetsort och bostadsort inte är densamma. Ett exempel är där den finska arbetsmarknaden utgör en betydelsefull möjlighet att få ett arbete. I motionen anges att det fortfarande finns ett antal nationella regler som motverkar och försvårar arbetspendling över en riksgräns. Motionären pekar på att det exempelvis finns begränsningar när det gäller möjligheterna att använda tjänstebil. En person som arbetar i och bor i och som får en tjänstebil av sin arbetsgivare kan endast nyttja den . Därefter anger motionären att man måste byta bil eller registrera den i . Motionären efterlyser en översyn av bestämmelserna. Utskottet konstaterar att det är Transportstyrelsen som ansvarar för vägtrafikregistret. Huvudregeln är att i princip alla fordon som används i trafik ska vara registrerade i vägtrafikregistret. Det finns dock undantag för fordon i internationell vägtrafik om de ägs av en fysisk eller juridisk person som har sin huvudsakliga hemvist utomlands, inte är registrerade i , och har förts in till för att tillfälligt brukas här. Det finns inte någon direkt reglering av vad som avses med tillfälligt brukande i . Enligt uppgift från Transportstyrelsen har ett sådant brukande ansetts kunna ha samma innebörd som innehållet i en nordisk överenskommelse (SÖ 1985:91), dvs. Enligt den nordiska överenskommelsen gäller inte registreringsplikten i fordon som är registrerade i , eller om fordonet brukas i under högst . Utskottet har tagit del av att Transportstyrelsen på regeringens uppdrag har tagit fram rapporten av regeringsuppdrag avseende brukande av danska tjänstebilar i . Transportstyrelsen kom bl.a. fram till att det inte har framkommit att det finns behov av en särreglering i förhållande till de bestämmelser som gäller enligt den nordiska överenskommelsen (SÖ 1985:91). Transportstyrelsens förslag var därmed att det inte görs några ändringar av nuvarande bestämmelser. Utskottet har även tagit del av att det inom EU pågår ett arbete med att ta fram ett direktiv för att harmonisera registreringsfrågorna. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2013/14:Sk304 av (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden i frågor som har behandlats tidigare . I betänkandet behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat under de senaste riksmötena i betänkandena /11:TU13, 2011/12:TU10 och 2012/13:TU17. har då, i enlighet med utskottets förslag, avslagit motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning i frågorna och avstyrker därför här behandlade motionsförslag. Det gäller motionerna 2013/14:T255 och 2013/14:T258 av och (båda S), 2013/14:T294 och 2013/14:T295 av (KD), 2013/14:T307 av (S), 2013/14:T387 av Per Lodenius och (båda C), 2013/14:T399 av (M), 2013/14:T418 av och (båda S), 2013/14:T495 av (S) och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 10. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lättnad i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, med de ändringarna att a) ändringarna i 3 § utgår och att b) 7 § andra meningen får följande lydelse: "En sådan dispens ska vara tidsbegränsad och får ges för så som skälen för dispens kan antas finnas kvar, dock i högst ." 2013/14:T6 av m.fl. (V) och 2013/14:T7 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt bifaller delvis proposition 2013/14:181. Transportsektorn är en av de största utmaningarna för klimatarbetet i . I det sammanhanget vill vi framhålla att förnybara drivmedel är en angelägen del av ett hållbart transportsystem och att det är nödvändigt att satsa på sådana. En följd av regeringens politik är dock att försäljningen av förnybara drivmedel och fordon som främst drivs med förnybara drivmedel har minskat. Detta är inte hållbart. Vi vill även understryka att oavsett var i man bor måste man ha samma grundläggande förutsättningar. Men vi kan se att de regionala skillnaderna i ökar alarmerande. Vi vill framhålla att förnybara drivmedel är särskilt viktiga på landsbygden, där bilen är svårare att ersätta. Lanthandeln och bensinstationerna har också ofta en nyckelfunktion för bygdernas attraktivitet och utveckling. Regeringens förslag om att minska antalet mackar som har skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel är, menar vi, ytterligare ett försök att backa in och åsidosätta det långsiktigt hållbara. I praktiken innebär regeringens politik att det blir svårare för människor på landsbygden att få förnybara drivmedel. Vår politik går i stället ut på att både inhemsk produktion av förnybara drivmedel och efterfrågan ska öka, vilket innebär att distributionen behöver hänga med. Vi anser att det är viktigt att distributionssystemet är tillräckligt väl utbyggt för att avståndet till ett tankställe inte ska vara ett hinder för användning av förnybara drivmedel på landsbygden och att förutsättningar finns för en fungerande konkurrens. När behöver öka tillgängligheten av förnybara drivmedel väljer regeringen att föreslå att ytterligare ca 500 tankställen ska undantas från kravet. av tankställena i skulle härigenom undantas. Detta är inte rimligt. Vi har svårt att se hur denna åtgärd är förenlig med regeringens ambition om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 samt ambitionerna om att stimulera landsbygdens potential för en grön omställning. Vi kan i sammanhanget också konstatera att regeringens förslag om att alla säljställen som säljer motorbensin eller dieselbränsle undantas från kravet om att erbjuda ett förnybart drivmedel har avstyrkts av två egna myndigheter – och . Dessa har pekat på att det är viktigt att tillgängligheten av förnybara drivmedel inte minskar i utan i stället ökar. Vi instämmer i detta. Därför avstyrker vi regeringens förslag till ändring i 3 § lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. I propositionen föreslås även att Transportstyrelsen ska kunna bevilja mångåriga dispenser från kravet att erbjuda förnybara drivmedel. Vi anser att det kan vara befogat med en möjlighet att bevilja fleråriga dispenser. Vi anser dock, i likhet med , att en maxgräns för utökad dispensmöjlighet bör fastställas. Vi anser därför att det i 7 § bör läggas till dock i högst . Vi anser att det skulle behålla trycket för en förbättrad distribution av förnybara drivmedel. Det innebär vidare att förslaget bidrar till något tryggare villkor för investerare i produktion av förnybara drivmedel och en möjlighet till anpassning till ändrade marknadsförhållanden. Sammanfattningsvis avstyrker vi regeringens förslag till ändring i 3 § lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel och bifaller regeringens ändringsförslag i 7 § samma lag med tillägget att dispensmöjligheten tidsbegränsas till högst . Främjande av en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 20, 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 24, 27, 28 och 30 samt 2013/14:T268 av (SD) yrkande 1, 2013/14:T269 av och (båda C), 2013/14:T394 av (SD), 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 29, 35 och 45, 2013/14:MJ332 av (M) och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 13. Vi kan konstatera att transportsektorn är långt ifrån att nå både svenska och internationella klimatmål. Utsläpp från inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av totala klimatutsläpp, och av dessa står vägtrafiken för en dominerande del. Om ska nå sina klimatmål krävs därför stora insatser för att minska vägtrafikens koldioxidutsläpp. Vi kan tyvärr konstatera att utvecklingen går åt fel håll och att de förnybara bränslena har tappat mark i . Regeringen kommer allt längre bort från sitt eget mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. För att vända utvecklingen menar vi att det är nödvändigt med flera olika åtgärder som exempelvis ny teknik för ökad energieffektivitet och alternativa bränslen. Vi kan tyvärr konstatera att andelen fossilbränsledrivna bilar av nybilsförsäljningen uppgår till . Bland annat har försäljningen av personbilar som kan tankas med etanol (E85) minskat kraftigt, trots en mycket god infrastruktur för bränslet. Förbättrad infrastruktur för fordonsgas har inte heller lett till att försäljningen av personbilar som tankas på gas tagit fart. Vi anser att utvecklingen är olycklig, inte minst då stora resurser har avsatts för produktion och distribution av både E85 och fordonsgas. Vi anser att det är viktigt att se till att satsningarna inte går till spillo. Det kan vidare konstateras att trots att fler plug-in-hybrider och elbilar kommer ut på marknaden går försäljningen mycket trögt i . Vi menar att för ett genombrott behövs både förbättrade styrmedel och att infrastrukturen för laddning förbättras. Även antalet snabbladdningsstationer måste öka. Mot denna bakgrund menar vi att det bör tillsättas en utredning som tittar på lämpliga styrmedel för teknikstöd för förnybar energi som är tidsbegränsade men tillräckligt långvariga för att ge incitament till utveckling, med uppföljning och översyn med två till mellanrum. För att klara klimatmålen måste bl.a. koldioxidutsläppen från lastbilstrafiken minska kraftigt. Det förberedelsearbete som pågår inom EU i fråga om en lagstiftning om koldioxidutsläpp från tunga fordon är positivt. För att inte EU ska tappa fart i klimatarbetet bör arbetet trappas upp. Vi vill även lyfta fram att motorcykeln i många fall kan vara ett bränslesnålt och mindre utrymmeskrävande pendlarfordon än personbilen. Det finns därför anledning att ta med motorcyklar i all form av transportplanering. Vi ser positivt på att det nu dyker upp elmotorcyklar på marknaden, bl.a. eftersom de som pendlarfordon i storstadsregioner är närmast idealiska. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Främjande av en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 20, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 24, 27, 28 och 30,