bet · H101FöU9 · 2014-03-07 00:00:00 — 2013/14:FöU9 Vissa frågor om militär verksamhet m.m. Vissa frågor om militär verksamhet m.m. I betänkandet behandlas i första hand motioner från allmänna motionstiden , men även några motioner från de allmänna motionstiderna 2011 och 2012. De sammanlagt 36 motionsyrkandena behandlar bl.a. olika typer av militär verksamhet som exempelvis grundorganisatoriska frågor, övningsverksamhet, materielfrågor, vindkraft och försvarsindustrifrågor. Utskottet avstyrker samtliga motioner. I betänkandet finns 15 reservationer (S, MP, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:Fö245 av (SD) yrkandena 7, 22, 25 och 26, 2013/14:Fö207 av (M) och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 25, 35, 40 och 41. Reservation 1 (SD) Skjutfält och övningsverksamhet m.m. 2012/13:Fö218 av (M), 2012/13:Fö266 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:Fö202 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2013/14:Fö211 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2013/14:Fö212 av m.fl. (MP), 2013/14:Fö223 av m.fl. (S) och 2013/14:Fö232 av (MP). Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) Natoverksamhet på svenska övnings- och skjutfält 2012/13:U205 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 4 (V) 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 14, 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 11 samt 2013/14:Fö250 av (SD). Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP) Reservation 7 (SD) 2013/14:Fö216 av m.fl. (MP) och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 42. Reservation 8 (MP) Reservation 9 (SD) 2011/12:Fö219 av (M) och 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 10 (S) Reservation 11 (SD) 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 15 och 16. Reservation 12 (SD) Styrning av Försvarsmakten m.m. 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 22 och 23. Reservation 13 (SD) 2013/14:Fö214 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 14 (S, MP, V) 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 39. Reservation 15 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (V), (M), Abdirizak Waberi (M) och (SD). I betänkandet behandlas 18 motioner från de allmänna motionstiderna 2011, 2012 och 2013. Motionerna behandlar bl.a. grundorganisatoriska frågor, övningsverksamhet, materielfrågor, vindkraft och försvarsindustrifrågor. Utskottets förslag i korthet avslår nio motionsyrkanden om Försvarsmaktens grundorganisation. Utskottet anser inte att det finns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2013/14:Fö257 av (SD) anförs att bör delas i sex militärområden (yrkande 35) och att två marinbaser (öst och väst) bör sättas upp 2016 tillsammans med två marindetachement 2017 i respektive (yrkande 40). Motionären anför även att bör sättas upp 2016 med två nya Gripendivisioner för att stärka luftförsvaret av huvudstaden (yrkande 41). Motionären framhåller även att ledningscentraler och andra högvärdiga mål för fienden ska finnas i bergrum eller skyddas på annat sätt (yrkande 25). Även i motion 2012/13:Fö245 av (SD) framhåller motionären att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ovan (yrkandena 7, 22, 25 och 26). I motion 2013/14:Fö207 av (M) anför motionären att regeringen bör överväga att flytta helikopterflottiljen från Malmen till Kallax. Han framhåller att Försvarsmakten i sin egen utredning (HKV 02800:73105) drog slutsatsen att ska baseras i norr främst därför att det ger grundläggande vinterförmåga och nödvändig professionalism. Trots det koncentrerades försvarets helikopterverksamhet till Malmen genom försvarsbeslutet . menar motionären att det är dags att riva upp den tidigare socialdemokratiska regeringens beslut att stationera helikopterflottiljen i och att regeringen bör överväga att flytta helikopterflottiljen från Malmen till Kallax, eftersom den huvudsakliga uppgiften är att understödja och samverka med arméförband, och möjligheten till samverkan och kontinuerlig samövning mellan olika förbandstyper är optimal i området. Förmågan att kunna agera i subarktisk miljö är dessutom väsentlig för att svenska förband ska lösa sina uppgifter. beslutade om grundorganisationen i samband med det försvarspolitiska beslutet (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5). fastställde då vilka förband som skulle läggas ned, omlokaliseras respektive inrättas. beslutade också om omfattningen av grundorganisationen och förbandens lokalisering. I det sammanhanget beslutades bl.a. att Försvarsmaktens helikopterflottilj skulle vara lokaliserad på Malmen i . Grundat på och regeringens beslut om insatsorganisationens utformning bestämmer Försvarsmakten den närmare utformning som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ militär förmåga ska kunna uppfyllas. Regeringen framhöll i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 6, s. 33) att Försvarsmakten skulle inrätta fyra regionala staber som bl.a. ska samordna den markterritoriella verksamheten. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1, utg.omr. 6, s. 16) skriver regeringen att Försvarsmaktens regionala staber inrättades och redovisar bedömningen att staberna kan komma att underlätta samverkan mellan Försvarsmakten och myndigheter på regional och lokal nivå. beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation, vilket också gjordes i samband med det försvarspolitiska beslutet (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Med det riksdagsbeslutet som grund reglerar regeringen grundorganisationen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Av instruktionen framgår också att Försvarsmakten själv beslutar om sin grundorganisation i de delar som den inte är instruktionsreglerad. Utskottet utgår därmed från att Försvarsmakten själv beslutar om vilken grad av skydd som är nödvändigt för att leva upp till de krav på operativ förmåga som statsmakterna ställer på försvaret. I propositionen om Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43, s. 20) framhåller regeringen bl.a. att ett samlat försvarsmaktsperspektiv måste genomsyra behandlingen av grundorganisationsfrågorna och att effektivitet och långsiktighet ska vara styrande för utvecklingen. Utskottet delar den bedömningen och anser inte att det finns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Skjutfält och övningsverksamhet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår tio motionsyrkanden om nyttjandet av Försvarsmaktens övnings- och skjutfält. Jämför reservationerna 2 (MP) och 3 (V). I motion 2013/14:Fö212 av m.fl. (MP) framhålls att Försvarsmakten ansöker om nya eller utökade tillstånd för övningsverksamhet på flera platser runt om i landet, bl.a. ökad flygverksamhet över . Om planerna genomförs menar motionärerna att det kan medföra att tiotalet ton skrot i form av ammunition och miljögifter som bly hamnar på botten. Motionären framhåller därför att Försvarsmakten inte ska ges möjligheter att öka bombningarna i . I motion 2013/14:Fö211 av m.fl. (MP) anförs att staten ska ges möjlighet att påverka markanvändningen i anslutning till anläggningar, övnings- och skjutfält, flygplatser, ammunitionsförråd, radiostationer, radio- och teleanläggningar etc. (yrkande 1). Detta framhålls även i yrkande 1 i motion 2012/13:Fö266 av m.fl. (MP) där motionärerna kräver att regeringen bör återkomma till med ett förslag som skärper kraven för att mark- och vattenområden ska få anses vara av avsevärd betydelse för Försvarsmakten. När två riksintressen står mot varandra menar motionärerna att Försvarsmakten inte ska ha tolkningsföreträde om vilket riksintresse som ska gälla (yrkande 3). I motion 2013/14:Fö202 av m.fl. (V) anför motionärerna att försvarets övningar i inte ska utökas (yrkande 1). Motionärerna framhåller dessutom att försvarets övningar i inte ska utökas (yrkande 2), och de anser att ett eventuellt totalstopp för Försvarsmaktens övningar i såväl som bör utredas (yrkande 3). Motionärerna menar att ska ha ett försvar som förmår värna landets säkerhet, men att vi måste undvika att försvarets legitima behov av att genomföra militära övningar äventyrar viktiga miljövärden. De anser därför att omfattningen av militära övningar i känsliga naturområden inte bör utökas. I motion 2013/14:Fö232 av (MP) beskriver motionären att marinövningar i tätbefolkad skärgårdsmiljö är en högriskverksamhet. Motionären menar därför att en kraftig ökning av antalet skjutövningar i skulle få allvarliga konsekvenser för människors säkerhet och för havsmiljön. Motionären vill att regeringen utformar ett lagförslag som starkt inskränker Försvarsmaktens möjligheter att bedriva storskaliga skjutövningar i tätbefolkade områden. I motion 2013/14:Fö223 av m.fl. (S) framhåller motionären att övnings- och skjutfält som landets största militära övningsområde är det enda som är miljöprövat och godkänt för samtliga arméns truppslag. Motionären anser att det stora övningsområdet som också omfattar ett hotell, verkstäder, restaurang och ett flygfält är en stor och viktig resurs. Försvarsmakten har satsat stora belopp för att utveckla övningsområdet, men genom drastiska neddragningar av personal vid skjutfältet har planeringstiderna för att utnyttja skjutfältets resurser blivit långa. Motionären menar att det är negativt för verksamheten och framhåller vikten av att utveckla verksamheten vid skjut- och övningsfält. I motion 2012/13:Fö218 av (M) framhåller motionären att militär mark kan lånas eller hyras ut för olika idrottsevenemang, som motortävlingar. Motionären menar att buller från motortävlingar inte skulle störa då det inte finns närboende och det är gott om plats på militär mark. Motionären menar att några motorklubbar har fått sina ansökningar beviljade medan många andra har fått avslag när de har ansökt om att få låna eller hyra försvarets mark. Tillämpningen skiljer sig över landet, och människor stoppas från att utöva sin idrott enligt motionären. Givet att uthyrningen inte påverkar den ordinarie verksamheten eller rikets säkerhet negativt menar motionären att det är nödvändigt att göra en översyn av tillämpningen för att förenkla för idrotts- och motorklubbar som vill låna eller hyra försvarets mark. Utskottet behandlade motioner med frågor om övnings- och skjutfält och Försvarsmaktens miljöarbete . I betänkande 2012/13:FöU13 konstaterade utskottet att det finns en tydlig lagstiftning, med utgångspunkt i , som reglerar verksamheten och tillståndsgivningen för övnings- och skjutfälten. Med stöd av förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet får myndigheten lämna stöd till enskilda om det är fråga om en verksamhet som är av intresse för samhället eller om Försvarsmaktens medverkan kan inordnas som ett led i den utbildning som bedrivs vid myndigheten. När det gäller tjänster av mindre omfattning kan den enskilde lämna in en begäran hos berörd organisationsenhet inom Försvarsmakten och beslutet fattas lokalt. Försvarsmakten ska ta ut avgifter motsvarande full kostnadstäckning om inte stödet lämnas till en annan statlig myndighet eller om det är fråga om stöd vid vissa livshotande situationer. Försvarsmakten ska dessutom bedöma om den verksamhet som den enskilde önskar bedriva på området är tillståndspliktig enligt eller inte, och i förekommande fall söka tillstånd. Utskottet avstyrker liksom i riksdagsbehandling motionsyrkandena om myndighetens miljöpåverkan vid nyttjandet av övnings- och skjutfält för att ingen annan bedömning har gjorts av frågorna än den som gjordes då. Vad avser Försvarsmaktens möjligheter att lämna stöd till enskilda och viss civil verksamhet kan utskottet konstatera att möjligheten till sådant stöd finns i förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Utskottet har inget att erinra mot de generella förutsättningarna för stöd som framkommer av förordningen. Det är Försvarsmaktens ansvar att utifrån den förordningen och andra tillämpliga föreskrifter avgöra om en förening kan få det stöd som motionären önskar. Utskottet avstyrker därför yrkandet. Natoverksamhet på svenska övnings- och skjutfält Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om Natoverksamhet på svenska övnings- och skjutfält. Utskottet anser bl.a. att ett internationellt samarbete bidrar till en ökad operativ förmåga och att ett gemensamt utnyttjande av militära resurser kan vara kostnadseffektivt. Jämför reservation 4 (V). I motion 2013/14:U209 av m.fl. (V) framhåller motionärerna att Natoledda övningar på svensk mark visar att utvecklingen går åt fel håll. Motionärerna anser inte att svenskt territorium, luftrum och territorialvatten ska upplåtas för framtida Natoledda militärövningar. I motionen framhålls vikten av att hävda den svenska militära alliansfriheten och att det är mycket viktigt att hålls utanför Nato. Nato bör därför inte tillåtas öva inom gränser (yrkande 9). I motion 2012/13:U205 av m.fl. (V) anförs att Nato varken ska tillåtas att öva eller testa vapensystem inom territorium (yrkande 4). I budgetpropositionen redovisar regeringen bedömningen att samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF), med Nato och inom EU och FN är betydelsefullt för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga. Regeringen framhåller att Försvarsmakten inom ramen för samarbetet bl.a. genomför övningsverksamhet och att samarbetet bidrar till ökad färdighet för Försvarsmaktens personal, förbättrad interoperabilitet och ökad operativ förmåga. Utskottet pekade i sitt betänkande om försvarspolitiska frågor (2013/14:FöU7) på att Försvarsberedningen konstaterat att man bör utvärdera hur försvarspolitiska samarbete i , inom EU och med Nato och andra berörda forum kan utvecklas, vilket försvarsministern också fattat beslut om. (Beslutet om att tillsätta en särskild sakkunnig som biträder med att beskriva hur internationella försvarspolitiska samarbete i ser ut och ger förslag på hur dessa kan utvecklas fattades .) I tillträdesförordningen (1992:118) finns bestämmelser om tillträde till svenskt territorium. Av förordningen framgår det att grundprincipen är att regeringen ger utländska staters fartyg, flyg och militära fordon tillträdestillstånd till svenskt territorium. Försvarsmakten har att bedöma om den verksamhet de kan komma att bedriva på svenskt territorium är tillståndspliktig enligt eller inte, och i förekommande fall söka tillstånd. Enligt ett tillägg (2013:941) till tillträdesförordningen som trädde i kraft får även Försvarsmakten i vissa fall ge tillstånd för övningar som sker inom ramen för internationell militär test-, utbildnings- och övningsverksamhet. () provar försvarsmateriel på provplatser runt om i . Myndigheten utför tester inom flyg och rymd-, sjö-, mark- och ledningssystemområdet. Den svenska Försvarsmakten är huvudkund, men FMV har även uppdrag för utländska nationer och försvarsindustrin. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 6) beskriver regeringen att fortfarande står inför utmaningen att på ett kostnadseffektivt sätt använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Regeringen beskriver att dessa utmaningar bl.a. bör mötas genom att fördjupa det internationella samarbetet, t.ex. genom samutnyttjande av militära resurser. I regleringsbrevet har regeringen gett FMV i uppdrag att bl.a. redovisa de åtgärder myndigheten har vidtagit för att fördjupa det internationella samarbetet kring gemensamt nyttjande av resurser. Utskottet välkomnar internationellt samarbete som bidrar till ökad färdighet, förbättrad interoperabilitet och ökad operativ förmåga för Försvarsmakten. Utskottet delar regeringens bedömning att samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF), med Nato, EU och FN är betydelsefullt för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga. Utskottet delar även regeringens bedömning att ett gemensamt utnyttjande av militära resurser (exempelvis provplatser, övnings- och skjutfält) kan vara ett kostnadseffektivt sätt att använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Utskottet kan konstatera att Försvarsmakten naturligtvis är en huvudkund vid provning av försvarsmateriel på olika platser i . Utskottet ser det som rimligt med ett kostnadseffektivt merutnyttjande genom att FMV vidtar åtgärder för att fördjupa det internationella samarbetet kring gemensamt utnyttjande av resurser (både med Natomedlemmar som exempelvis och och med icke-Natomedlemmar). Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionsyrkandena om Natoverksamhet på svenska övnings- och skjutfält. Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden om materiel- och anskaffningsfrågor. Utskottet bedömer att regeringens pågående arbete med materielförsörjning ligger i linje med vad framhållit och konstaterar dessutom att berörda myndigheter bereder frågan om överföring av övertaliga flygplan. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (MP) och 7 (SD). I motion 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) framhålls att regeringen måste återkomma till vid förändringar och oförutsedda förutsättningar i stället för att fatta egna nya beslut om materielprojekt. För att öka tydligheten i materielförsörjningen och för att förbättra möjlighet till kontroll och inflytande anser motionärerna att en utvecklad modell av den tidigare objektsramsredovisningen bör återinföras. I redovisningen anser motionärerna att totalkostnaden för respektive materielprojekt bör framgå. Motionärerna anser vidare att såväl ledtider som ekonomiska bindningar i materielförsörjningen måste reduceras för att tillgodose insatsorganisationens behov (yrkande 2). I samma motion framhålls att ett ökat operativt fokus kräver en förändrad syn på materiel- och logistikförsörjningen. Det är Försvarsmaktens operativa behov som i större utsträckning ska styra med en tydlig skiljelinje mellan vad som är mål och medel. Motionärerna menar att industri- och sysselsättningspolitiken har fått alltför stort utrymme . Motionärerna anför därför att regeringen bör återkomma till med en förändrad syn på materiel- och logistikförsörjningen (yrkande 14). I motion 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) anför motionärerna att det bör göras en särskild översyn av marinens framtida behov av ytstridsfartyg. Visbykorvetterna beskrivs i motionen som ytterst avancerade och välutvecklade med en lång rad tekniska system som starkt försvårar upptäckt. I takt med att antalet enheter i marinen minskat är överlevnadsförmågan på respektive fartygsenhet av största betydelse, och enligt motionärerna har ingen annan nation serieproducerat stridsfartyg som har så låga nivåer för röjande av signatur som Visbykorvetterna. Mot bakgrund av ovanstående anser motionärerna att samtliga korvetter som levereras till Försvarsmakten bör utrustas med sensorer och vapensystem enligt ursprungsplanen (yrkande 7). I motionen anförs även att ett bättre system för luftvärnsskydd än bör upprättas i anslutning till våra flygbaser. JAS Gripen-systemet har en central roll för försvar. Motionärerna anför dessutom att Gripen-systemet är en stor investering, och de ser det som helt orimligt att inte erbjuda ett modernt kvalificerat och lång- eller medelräckviddigt luftvärnssystem för att uppnå bättre balans. Motionärerna anser att anskaffningen av ett nytt system med lång- eller medelräckviddigt luftvärn bör ges hög prioritet i den framtida materielplaneringen (yrkande 11). I motion 2013/14:Fö250 av (SD) framhåller motionären att förutsättningarna för att skänka två , en 35 Draken skolversion och en 37 skolversion till Flygvapenmuseum bör undersökas. I materielförsörjningsredovisningen i budgetpropositionen framhöll regeringen bl.a. bidragen till en kostnadseffektiv materielförsörjning i enlighet med de beslutade principerna för materielförsörjningen försvarspolitiska inriktningsproposition (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Enligt beslut bestäms Försvarsmaktens behov av materiel ytterst av kraven på operativ förmåga. Materielförsörjningen beskrevs därmed som ett medel för att förse insatsorganisationen med den materiel som behövs för att utrusta förbanden. Regeringen beskrev då att utvecklingen mot ett mer insatsberett, tillgängligt och rörligt försvar innebar att materielförsörjningen skulle fokusera på de åtgärder som krävs för att förbanden i insatsorganisationen ska vara kompletta och användbara. Ett led i detta var att såväl ledtider som ekonomiska bindningar i materielförsörjningen skulle reduceras. Av materielförsörjningsstrategin framkom att – vidmakthållande och uppgradering av befintlig materiel bör, om det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav kan uppnås, väljas före nyanskaffning – nyanskaffning bör, när sådan är nödvändig, i första hand ske av på marknaden befintlig, färdigutvecklad och beprövad materiel – utveckling bör genomföras först när behoven inte kan tillgodoses enligt ovan. Regeringen har framhållit att anskaffningen av ny insatsförmåga för luftvärnet är ett viktigt steg för att säkerställa försvarets förmågebredd (prop. 2013/14:1 utg.omr. 6, s. 53). Av Försvarsmaktens materielplan med information om de anskaffningsprojekt som ingår i Försvarsmaktens materielplan 2013 med kontraktstider och leveranser framgår att anskaffning av luftvärnssystem, MR Lv, till minst en luftvärnsbataljon planeras med en leveransperiod som är beräknad till 2018–2023. Anskaffningen planeras för kontrakt 2016 och inom ett kostnadsintervall på . Utvecklingen av Visbysystemet påbörjades och har vid ett antal tillfällen försenats och fördyrats. Ursprungligen planerades för sex fartyg med leverans . Kontraktet med leverantör omförhandlades till att endast omfatta fem fartyg. Den nuvarande projektplanen bygger på den omförhandling av uppdraget i fråga om ekonomi och leveransdatum som skedde mellan Försvarsmakten och FMV 2009. Omförhandlingen gjordes i samband med leveransen av de två första fartygen. De fartyg som då levererades var i den s.k. version 4, en version som hade begränsningar i den kravställda förmågan bl.a. i fråga om tillgänglighet till sjömålsrobot. Två fartyg har levererats i version 5. Det innebär att fartygen har multifunktionalitet inklusive sjömålsrobot. Leverans av de tre övriga fartygen i version 5 pågår. Det sista fartyget beräknas vara levererat till Försvarsmakten . Tillförseln av Visbykorvetter har enligt regeringens bedömning väsentligt förbättrat marinens operativa förmåga och bedöms ge en förbättrad samlad förmåga till ytstrid. Fartygen är multifunktionella, vilket innebär att de har förmåga att verka mot mål i luften, på ytan och under ytan. beslutade att godkänna utskottets förslag till riksdagsbeslut om anslag för utgiftsområde 6, inklusive en investeringsplan för Försvarsmakten (). Utskottet behandlade då även en motion om återinförande av objektsramar. hade 2013 tillkännagett för regeringen som sin mening att objektsramar för materiel bör återinföras och att en särskild objektsram borde införas för JAS 39 (bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). i budgetbetänkandet att regeringen således redan har ett uppdrag att utveckla materielredovisningen, att förbättringar av redovisningen har genomförts och att regeringen dessutom har aviserat att förbättringsarbetet fortsätter. avslog därmed motionen. (), där Flygvapenmuseet ingår, är statens ägarföreträdare när det gäller museiföremål inom det militärhistoriska området. Flygvapenmuseet har inte begärt någon överföring av flygplan Lansen, Draken eller för museiändamål. Museet har exemplar av dessa flygplan i sina samlingar (exempelvis ett 20-tal flygplan av modell ). Materielsystemkontor Flyg vid flygflottilj begärde däremot att Försvarsmaktens högkvarter ska fatta beslut om att föra över bl.a. J32 B Lansen, J35 C Draken och SK37 till Flygvapenmuseet (F7 dnr. Utskottet kan konstatera att principerna för materielförsörjningen försvarspolitiska inriktningsproposition har som utgångspunkt att Försvarsmaktens behov av materiel ytterst beror på kraven som ställs på operativ förmåga. Ledtider och ekonomiska bindningar i materielförsörjningen ska reduceras. Regeringen har stegvis förbättrat materielredovisningen mot ökad öppenhet och transparens.