bet · H101TU11 · 2014-03-05 00:00:00 — Det är oerhört viktigt om vi ska kunna uppnå målet om att kollektivtrafikens andel av resorna ska fördubblas.Herr talman! Det måste vara billigast att åka kollektivt, men det måste också vara enkelt. Tänk dig att du som bilist aldrig vet hur du ska göra för att tanka bilen. Pumparna har lika många utföranden som det finns län. måste du ha betalt bensinen i förväg, till exempel i en pressbyrå någonstans. Även vägmärkena och skyltarna byter utseende när du åker över länsgränserna, och du måste ha köpt ett färdbevis för att få åka på länets vägar. Om du inte har kunnat göra det riskerar du dryga böter.Självklart skulle inte bilister acceptera detta, men för alla kollektivtrafikresenärer ser vardagen ut så här. När man kommer till ett nytt ställe är det många frågor som man måste få svar på innan man kan stiga på bussen, tunnelbanan, spårvagnen eller pendeltåget. Det är frågor som: Var köper jag biljett - är det i Pressbyrån eller i en automat, och var finns i så fall den? Kan jag betala på bussen eller tåget och med vad? Och vad händer om jag har fel biljett - blir jag avslängd, utskälld eller får jag höga böter? Enligt den senaste Kollektivtrafikbarometern tycker varannan svensk att det är krångligt att köpa biljetter. , 2008, var det bara var tredje som tyckte det.Utvecklingen går åt helt fel håll. Det är tydligt att aktörerna i branschen inte klarar av att införa enkla betalsystem och inte heller att enas om ett betalsätt, som vid sidan av olika lokala respass och kort alltid ska fungera vart du än kommer i landet. Ett sådant är kontanter eller vanliga betalkort. anser att politiken måste lagstifta om detta.Herr talman! Det måste vara enkelt att boka biljetter. vill att det ska finnas en nationellt samordnad biljettbokning, där samtliga operatörer måste vara med. Vi vill också ge i uppdrag att samordna de olika operatörernas tidtabeller.Men, herr talman, för att fler ska ta tåget måste det vara förutsägbart vad en tågresa ska kosta. SJ:s biljettsystem är ett lotteri som få förstår sig på. SJ:s ledning brukar säga att man inspirerats av flyget, men SJ och andra operatörer borde i stället låta sig inspireras av sin största konkurrent - bilen. För att kollektivtrafikresandet ska öka måste det vara lika enkelt och flexibelt att ta tåget eller bussen som bilen.Det är det i , herr talman. var vi några ledamöter i utskottet som åkte till och studerade kollektivtrafiken. Vi åkte tåg, buss, spårvagn och båt. På många av våra resor var det byten, men det var aldrig någon väntan. För i har politikerna lagstiftat om att de olika operatörerna måste samarbeta. De gör det inte för att de vill utan för att de måste, berättade från VÖV för oss.VÖV är närmast en motsvarighet till Svensk Kollektivtrafik men med starkare muskler. De har uppdraget att se till att regeln "en resa, en biljett" ska gälla för alla resor. De fördelar också biljettintäkterna mellan alla 240 olika operatörer i landet.Tidtabelläggningen har man överlåtit till en aktör, SBB, det statliga tågbolaget. Sedan anpassar alla andra aktörer sina anslutningar efter den tidtabellen.Biljetter till våra resor gick enkelt att köpa på internet, i automater eller över disk. Inga platsbokningar behövdes. Biljetten var giltig på alla avgångar, och det var helt okej att stanna längs vägen om man kände för det.Det fanns också en rad olika respass att köpa, och billiga årskort. Vad sägs om att kunna köpa ett årskort för som gäller på all kollektivtrafik i landet eller ett för som ger halva priset på alla resor? Jag är övertygad om att kollektivtrafikresandet skulle öka enormt om det fanns sådana kort i Sverige.Vi som deltog i resan var mycket imponerade och förstod hur det kan komma sig att nästan alla åtta miljoner schweizare åker kollektivt och att det är de som åker mest kollektivt i Europa.Här har vi mycket att lära. har föreslagit att järnvägsutredaren ska få i uppdrag att utreda hur ett kollektivtrafiksystem enligt schweizisk modell skulle kunna införas i . Vi tycker att det är hög tid att underlätta för alla i som reser kollektivt. Det är hög tid att sätta kollektivtrafikresenärer och klimatet i centrum.Herr talman! Självklart ställer jag mig bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 4 om ett gemensamt biljettsystem. Jag ska fatta mig kort. Jag vill inledningsvis be att få yrka bifall till reservation nr 6. Den handlar om färdtjänst och tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionsnedsättning.Jag ser i utskottets ställningstagande att det görs en hel del. Det välkomnar jag. Men jag ser att det står: och Jernhusen erbjuder även ledsagning på stationer. Jag får säga att jag är imponerad av det, men jag har inte sett så värst mycket av det.Funktionsnedsättningar finns i många olika former. Jag reste med tåg från till . Bland passagerarna var det en blind man utan ledsagare. Det höll på att gå riktigt åt skogen. Vederbörande gick vilse på tåget. Hade inte vi medpassagerare ryckt in hade det kunnat gå riktigt illa. Men vi hjälpte honom av på stationen, och allt löste sig den gången.När vi talar om tillgänglighet kan jag säga att det enda stället där jag har sett att det fungerar faktiskt är flyget. Där har man en ledsagarhjälp när man har behov av det, direkt när man ska gå ombord.Vänstern har faktiskt en identisk reservation, men den kommer de väl att klargöra själva. Det finns något som vi är rädda för. När bolagen ska prioritera riskerar satsningarna för att hjälpa funktionsnedsatta att, så att säga, komma bort. Därför är vårt förslag ett stimulansbidrag.Med det har jag egentligen uttryckt varför vi yrkar bifall till vår reservation under punkt 6. Det kära temat kollektivtrafik talade mina rödgröna vänner förnuftigt och gott om före frågestunden. Jag ska också säga några ord.Det är härligt att åka tåg. Jag åker enkel resa från de blånande bergen i norra till . Det är absolut inget lidande. När jag säger att jag åker tåg i får jag ofta reaktionen: Oj, så tar det ju att åka till från Stockholm.Men jag jobbar, träffar människor, iakttar årstiderna, njuter och använder tiden på ett bra sätt.Herr talman! Målsättningen för kollektivtrafiken är att fördubbla och förbättra samt öka tillgängligheten i det kollektiva resandet. Så sker också. Trots avregleringens negativa konsekvenser ökar det kollektiva resandet. Det kan vi tacka ett höjt miljömedvetande för men också det faktum att det är bra för folks ekonomi att resa så billigt som möjligt.Eskilstuna har satsat mycket på busstrafiken i staden. Jag ska dela med mig av en bra paroll därifrån: Ta bussen när du kan, ta bilen när du måste.Det är ju ganska enkelt och tillämpbart.Mycket kan givetvis göras för att ytterligare både förbättra och öka nyttjandet av kollektiva färdmedel. Försök med gratistaxor i och har gjorts. Det är något vi i livligt påhejar, liksom över huvud taget en sammanhållen kollektivtrafik, ofta med statligt stöd och ansvar.Herr talman! Det så kallade fördubblingsprojektet, alltså att vi ska bli dubbelt så många som reser kollektivt, ska enligt förhoppningarna också resultera i regional tillväxt, minskade koldioxidutsläpp, ökad trafiksäkerhet, mindre trängsel och ett mer jämställt transportsystem. Detta tror jag att vi alla är överens om.Vänsterpartiet efterlyser dock fler konkreta förslag på hur dessa mål ska uppnås och sidovinster realiseras med siktet inställt i första hand på 2020. Jag hoppas att tillvaron inte upphör då utan att vi ska gå mot ett större miljö- och klimatmedvetande.Tiden går som bekant ibland snabbare än tåget, och därför måste det undan för undan tas beslut som främjar såväl kollektivtrafikens ökning som det medföljande positiva miljöförbättringarna. En bättre samordning av kollektivtrafiksystemen är nödvändig med praktiska biljettsystem och ett övergripande ansvar för resenärernas väl och ve.När jag åker tåg kan jag ibland höra någon sucka: Säga vad man vill om SJ men fram kommer man förr eller senare.Det ska vi kanske inte nöja oss med, utan vi ska givetvis räkna med att komma fram i tid.Det förtjänar att påpekas att alla medborgare ska ha lika bra villkor också på transporternas område. Människor som bär på olika funktionsnedsättningar ska erbjudas bra service och goda omständigheter för sitt resande. Folk på landsbygden ska också få flexibla lösningar för sina resor, och allt, i stort som smått, må gynna ett gott miljötänkande. Man kan inte nog betona resandets betydelse när det gäller arbets-, studie- och fritidspendlande runt om i landet. Här gäller det också att kunna kombinera olika transportslag.Herr talman! har genom alltid värnat om Gotlandstrafiken, och kommer så att göra även . Här gäller liksom i andra sammanhang att få landet att hålla samman och att ge medborgarna bra förutsättningar för goda liv också ute i Östersjön.Jag yrkar bifall till reservation nr 9. Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer.Kollektivtrafiken är en av de viktigaste pusselbitarna för att lösa vår tids samhällsutmaningar. När allt fler flyttar in till städerna och fler ska få plats på en mindre yta måste också fler åka kollektivt.För att möjliggöra det måste kollektivtrafiken vara ett attraktivt färdsätt. Faktorer som punktlighet, pris och turtäthet spelar stor roll när människor ska välja mellan bilen och kollektivtrafiken. Det är därför viktigt att kollektivtrafiken får rätt förutsättningar att kunna vara ett bra alternativ till bilen.Alliansregeringen tar kollektivtrafikfrågorna på stort allvar. Den nya kollektivtrafiklagen, som antagits , har till syfte att öka kollektivtrafikresandet. Med den nya lagen skapas förutsättningar att öka det kollektiva resandet och möjligheten att anpassa kollektivtrafiken efter de förutsättningar som råder lokalt runt om i landet.Men vi nöjer oss inte med det utan gör noggranna uppföljningar för att säkerställa att lagen verkat i avsedd riktning. Trafikanalys har därför av regeringen fått uppdraget att utvärdera effekterna av den nya lagstiftningen.Jag ser med stor glädje att det i budgetpropositionen framgår att utbudet av lokal och regional kollektivtrafik har ökat . I våra tre största städer har resandet ökat mer än vad utbudet har ökat. Den allt kraftigare urbaniseringen ser ut att ha ökat efterfrågan på kollektivtrafik, vilket är positivt.Även i våra mer glesbefolkade delar måste kollektivtrafiken förstås vara tillgänglig och välfungerande. Kollektivtrafiken måste vara attraktiv och anpassad efter de förutsättningar som finns i olika delar av landet, och det ser väldigt olika ut.En attraktiv och effektiv kollektivtrafikmarknad skapas såväl genom ökad konkurrens som genom en resenärsanpassad samordning.Kunskapen om resenärens behov finns främst hos kommuner och regioner. Därför är de nya regionala kollektivtrafikmyndigheternas uppdrag att öka resandet på ett grundläggande sätt för att få fler att resa kollektivt. Jag är därför övertygad om att den nya kollektivtrafiklagen i kombination med de många initiativ som tagits av branschen kommer att bidra till en ökad och förbättrad kollektivtrafik.I debatten fokuseras på spår och järnhjul, men kom ihåg att de flesta av pendlare åker buss!Herr talman! Trots den bild man kan få i medierna emellanåt är de flesta kollektivtrafikkunder nöjda med sin resa. I Svensk Kollektivtrafiks årsrapport kan man se att ger betyg fyra eller fem på en femgradig skala, vilket man ändå får konstatera är ett väldigt gott betyg.Alliansregeringens arbetslinje, som ökat sysselsättningen med 200 000 personer, syns även på infrastrukturområdet. I infrastrukturpropositionen prioriteras åtgärder som förbättrar pendlingsmöjligheterna genom satsningar på spårburen kollektivtrafik.Arbetspendlingens betydelse för tillväxt och jobbskapande i hela landet ska inte underskattas, och det är därför mycket glädjande att regeringen prioriterar just detta.Herr talman! Priset är en av flera viktiga faktorer för att fler ska välja att åka kollektivt. Av den anledningen är det av stor vikt att till exempel prisutvecklingen noggrant följs från politiskt håll.Trafikanalys har fått i uppdrag av regeringen att följa den nya lagen, och en av de faktorer som analyserats är just prisutvecklingen. Av Trafikanalys rapport av marknadsöppningar i kollektivtrafiken framgår att det är svårt att mäta priser och att det är problematiskt att sammanställa och jämföra vad det kostar att resa mellan olika kollektivtrafikutövare då förutsättningarna i olika län skiljer sig åt och olika system tillämpas för betalning, zonindelning och rabatter. Den underskottstäckning som sker i respektive region är också olika stor.SKL har tagit fram en intressant rapport. Den kom och heter Vad förklarar kollektivtrafikens snabba kostnadsökning? Där framgår att kommunernas och landstingens kostnader för kollektivtrafik ökade mellan åren 2007 och 2012.SKL är noga med att betona att denna ökning huvudsakligen beror på att det körs alltmer trafik och att kommunerna och landstingen satsar på att miljö- och tillgänglighetsanpassa fordonen. Det är i grunden väldigt glädjande att man satsar mycket på att få fordonen mer miljövänliga och att fler ska kunna åka med.Av rapporten framgår också att tågtrafiken blivit allt vanligare. Det handlar om att arbetsmarknadsregionerna har ökat, och då blir pendlingssträckorna längre. Det är dyrare att ha fler människor som åker på spår än som åker buss.Herr talman! Vissa motionärer verkar ignorera det faktum att den lokala och regionala kollektivtrafiken framför allt är ett ansvar för kommuner och landsting. Från min tidigare roll som kommunal- och landstingsråd vet jag att det är enorma skillnader i hur det ser ut i landet, hur man ser på kollektivtrafiken och hur mycket skattepengar man lägger in i underskottstäckning.Jag vet därför att alltför detaljerade föreskrifter från nationell nivå om hur kollektivtrafiken ska vara utformad och utrustad riskerar att begränsa möjligheterna för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna att ta hänsyn till de olika förutsättningar som gäller för respektive län.En av de stora utmaningar som fortfarande kvarstår inom kollektivtrafikområdet är ett gemensamt system för bokning, vilket tidigare tagits upp av andra talare. Det handlar om betalning och distribution av biljetter.Det måste ändå poängteras - och det är tydligt i den nya lagstiftningen - att det i första hand är branschens ansvar att tillhandahålla och komma fram till en sådan lösning. Regeringen följer noga utvecklingen inom området och kommer vid behov att vidta åtgärder.Viljan från branschen att nå en lösning kan ingen ta miste på. X2AB arbetar i nära samverkan med de regionala kollektivtrafikmyndigheterna, länstrafikbolagen, trafikföretagen och berörda statliga myndigheter för att skapa samsyn i branschen om hur biljett- och betallösningar i kollektivtrafiken kan utvecklas och fungera.Ett av målen med projektet är att ta fram en nationell reseplanerare. Den ska finnas och ha en köpfunktion redan sommaren 2014.Gunnar har regeringens uppdrag att göra en översyn av järnvägens organisation i syfte att ta fram förslag till förbättringar som gör att järnvägssystemet på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem.Delbetänkandet En enkel till framtiden överlämnades till regeringen . Inför det fortsatta arbetet lyfter fram ett antal rekommendationer för ett ökat resenärsperspektiv, till exempel att utreda möjligheten att ålägga aktörerna att ansluta sig till Resplussystemet, etablera en gemensam portal för information och biljettförsäljning och att utreda Linkons nuvarande ställning och alternativen till SJ AB:s ägarskap. Branschens arbete får härmed ett rejält stöd i utredarens rekommendationer.Herr talman! Kollektivtrafiken ska vara för alla. Ett av de områden som måste förbättras för att den ska vara just det är tillgängligheten för människor med funktionsnedsättningar.Trafikutskottets uppföljning Hela resan ! visar att det fortfarande finns många hinder som försvårar resandet. Uppföljningen visar att det görs olika insatser för att öka tillgängligheten. Men det arbetet är i många delar inte samordnat, och det finns mycket kvar att göra.Statistik från SKL visar att antalet resor med färdtjänst minskat till följd av att kollektivtrafiken och den fysiska miljön har blivit alltmer tillgänglig för funktionsnedsatta.Arbete som bedrivs för att öka tillgängligheten för funktionsnedsatta är bland annat projekt för alla. Målet med projektet är att 2015 ska totalt 150 stationer ha anpassats genom exempelvis ökad belysning, fler sittplatser, ledstråk, skyltning med symboler och liknande.Redan i dag erbjuder Jernhusen och ledsagning på ett antal stationer, vilket innebär att den med funktionsnedsättning kan få gratis ledsagning på tågstationen.Vidare har regeringen presenterat en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i under 2011-2016, bland annat på transportområdet. Exempelvis har Transportstyrelsen som en del i arbetet med att genomföra strategin fått i uppdrag att göra en översyn av lagen om särskild kollektivtrafik för funktionsnedsatta.En samlad lagstiftning skulle ge de regionala kollektivtrafikmyndigheterna det samlade ansvaret för all typ av trafik och därmed samordning av olika transportslag.Herr talman! Som jag nämnt tidigare är det viktigt att det finns en fungerande kollektivtrafik i hela landet, både i glesbygden och i storstäderna, utifrån olika förutsättningar.Det behövs därför en väl fungerande samordning av olika sorters kollektivtrafik för att utnyttja offentliga medel optimalt i syfte att skapa tillgänglighet. Därför är det oerhört viktigt att vi i debatten inte ställer olika kollektivtrafikslag mot varandra utan låter våra partikolleger på lokal och regional nivå anpassa kollektivtrafiken efter de olika förutsättningar som finns i landet. Jag tycker att det är jättebra att vi har i princip samma uppfattning i de här frågorna. Jag bedömer att vi har lite olika sätt att se på vägen - hur vi når dit.Jag har roat mig med att titta på lite gamla protokoll inom detta område, och jag fastnade på en debatt mellan dig, , och om just pris. Du nämnde det även här och lyfte fram att prisutvecklingen har förändrats, att landstingens kostnader har ökat och så vidare.Du nämnde också att du vet hur det är att sitta i kommunen och och behöva prioritera mellan vad vi ska satsa på i kollektivtrafiken.Jag undrar därför om den allmänna uppfattningen inom alliansregeringen och är att man, som du, , sade i debattinlägget mellan dig och , inte är beredd att subventionera mer. Är det inte, utifrån de rapporter vi ser, nödvändigt att staten går in och bidrar med mer stöd? är priset subventionerat med , om man tittar över hela landet. Det en ganska stor del som är underskottstäckt med skattemedel, och så tror jag att det måste vara. Det ser väldigt olika ut. Dessutom är det inte vi i som bestämmer i vilken grad man ska subventionera biljetterna, utan enligt den nya lagstiftningen är det de regionala kollektivtrafikmyndigheterna.Lagstiftningen ger vid handen att vi har en marknadsöppning. Fler aktörer kommer att komma in på marknaden när det gäller både buss och spår. Det förutsätter också de 522 miljarder som alliansregeringen nu satsar historiskt på att vidareutveckla och att lappa och laga den gamla slitna infrastruktur som vi har, framför allt på järnväg.Vi måste få till större kapacitet där för att det ska bli fler operatörer. Ju fler aktörer vi får in - vi lever fortfarande till stor del i ett monopol - kommer också prisbilden att förändras. I och med marknadsöppningen kan den regionala kollektivtrafikmyndigheten bestämma beträffande den upphandlade trafiken att det ska vara en allmän trafikplikt på en viss linje där man vill subventionera ett visst antal procent med skattepengar.Det ena utesluter inte det andra. Det är precis som lagstiftningen ger vid handen, att man som regional politiker har alla möjligheter att vara med och avgöra var allmän trafikplikt och därmed skattesubvention ska läggas in. Tack för svaret!Det jag fastnar vid är att det för är viktigare att marknaden ska sköta och lösa allt. Det framgår också i betänkandet. Där sägs det:"Utskottet är fortfarande av den uppfattningen att konkurrens, på en väl fungerande marknad, leder till snabb förnyelse, prispress och till att samhällets resurser används på ett effektivt sätt. "visar all statistik att det inte går i den takt vi vill. Vi vill ju att fler och fler ska resa kollektivt, men statistiken visar att så inte är fallet. Någonstans blir jag lite full i skratt, skulle jag kunna säga. Det låter lite grann som er moderata politik som handlar om jobben: Sänker vi skatten minskar arbetslösheten. Men med en arbetslöshet på över 400 000 personer vet vi att den politiken inte fungerar.Lotta Finstorp! Marknaden kan inte lösa detta själv, uppenbarligen. Allt tyder på det.Vi har sagt att vi vill se över kollektivtrafiklagen. Vi hör från flera håll att detta bara har ökat den administrativa belastningen och inte lett till att fler reser kollektivt. Precis som du själv nämner ser det väldigt olika ut i olika delar av landet. Här i har det kanske skett en viss ökning, även om det kan diskuteras. Men i övriga delar av landet hör vi bara signaler om att det har ökat den administrativa belastningen, vilket i sin tur leder till ökade kostnader för dem som administrerar detta, som i sin tur hamnar i kommuner och landsting och så vidare, och då måste man prioritera något annat.Lotta Finstorp! Vilka fler förslag har ni? Hur ska vi öka resandet med det kollektiva? För att göra en historisk exposé bakåt: Avregleringen på järnväg började . Det vi har gjort under den här mandatperioden, med den nya kollektivtrafiklagen, är att vi har marknadsöppnat också på bussidan. Man kan säga att vi har gått hand i hand, både socialdemokrater och allianspartier, för att se en marknadsöppning på både tåg och buss.Min absoluta uppfattning - och det är också vad vi ser nu - är att det har ökat. Vi har ökat antalet kollektivtrafikresenärer. Om utbudet är större och man har mer att välja på är bland annat en attraktiv punkt som man har sett. Det är inte bara priset som gör om man åker kollektivt, utan det ska vara bekväma bussar, de ska gå och de ska ha en styrd tidtabell, så att man vet att den går eller en gång , som vi som bor på landet får vara glada åt om vi har tåg.Man kan titta på SKL:s kartläggning, som de har gjort precis . Den visar att det körs alltmer trafik. Det har de konstaterar. Antalet utbudskilometrar har ökat . Det har blivit en öppning.Det jag ser som en hämsko mot att ännu fler operatörer kan köra är att man lägger allmän trafikplikt på väldigt många linjer på landsorten. I ser det ut på ett annat sätt. Här finns det en buss som går från och norr om staden. Den är rent kommersiell. Det finns flera exempel, som Trosabussen, och det finns någonstans i också.Det kommer mer och mer. Men lägger man allmän trafikplikt på alltför många linjer i ett län hämmar man konkurrensen, och då blir det inga nya bussoperatörer som kommer att köra på de linjerna. Att konkurrera mot en linje som är skattesubventionerad är nästan omöjligt.Jag är förhoppningsfull. Jag tänkte att jag skulle fortsätta att diskutera detta med marknadsandelen, som hade funderingar över. Det är precis som du säger: I den senaste kollektivtrafikbarometern finns det lite siffror på detta. Vi ser att det ser väldigt olika ut i landet.I mitt eget län, , har marknadsandelen stått och stampat på . I minskar den, liksom i , , , och . Där går alltså marknadsandelen ned. Den ökar framför allt i . Tittar man på hela riket ser vi att det är en ökning på . Det går alldeles för långsamt, om vi ska uppnå målet med en fördubblad marknadsandel för kollektivtrafiken. Jag försökte räkna lite grann och ser att vi kommer bortanför 2050-målet. Det säger sig självt att det inte duger.Jag ser att priset är mycket viktigt för frågan hur vi ska bli fler som åker kollektivt.