bet · H201UbU2 · 2014-12-17 00:00:00 — I betänkandet behandlar utbildningsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 15 Studiestöd och motioner som rör statens budget . Bland motionerna finns alternativa budgetförslag från allianspartierna, dvs. , , och respektive . Utskottet tillstyrker motionerna 2014/15:2574 yrkande 10 och 2014/15:2840 yrkandena 1–5 samt tillstyrker delvis motion 2014/15:2575 yrkande 16 från allianspartierna som innehåller förslag om anslag för utgiftsområdet och avstyrker budgetpropositionen i motstående delar. Regeringens förslag tillstyrks i de delar som inte mött invändningar i de motioner som tillstyrks av utskottet. Utgifterna för utgiftsområdet uppgår därmed till 20 . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganden om ekonomiska åtaganden m.m. Utskottet föreslår ett nytt anslag: 1:7 Examenspremie. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Lagförslaget innebär att studiemedlens totalbelopp höjs med per studiemånad för en heltidsstuderande. Lagändringen föreslås träda i kraft . Samtliga övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. Utskottet har följt upp budgetpropositionen för utgiftsområdet i olika avseenden och gör ett antal bedömningar. Socialdemokraterna, , och har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i två särskilda yttranden (S, MP, V) och (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslag inom utgiftsområde 15 Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. Anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1:7 Examenspremie (nytt anslag) Lagförslag om ändring i studiestödslagen Anslag inom utgiftsområde 15 (S, MP, V) Anslag inom utgiftsområde 15 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 15 anvisar, med de anslagsvillkor utskottet anger, anslagen inom utgiftsområde 15 enligt utskottets förslag i bilaga 3. 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10 och 2014/15:2840 av m.fl. (M, FP, C, KD) yrkandena 1–5, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 15 punkt 4 och motion 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 16 och 2014/15:2954 av m.fl. (SD) yrkande 1. antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) med den ändringen att siffrorna ”2,8” ska bytas ut mot ”2,80”. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 15 punkt 1. 1. för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016, 2. ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 206 . Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 15 punkterna 2 och 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (FP), (M), (S)*, (M), (S)*, (SD)*, (M), (S)*, i (C), (MP)*, (M), (S)*, (SD)*, (V)*, (KD) och (S)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2014/15:1 utgiftsområde 15 Studiestöd med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även ett antal motioner från den allmänna motionstiden som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 4. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. En sammanställning av regeringens förslag till anslag och oppositionspartiernas avvikelser i förhållande till regeringens förslag finns i bilaga 2. Utskottets förslag – som överensstämmer med allianspartiernas förslag – till beslut om anslagsfördelning inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 3. Under beredningen av ärendet informerade företrädare för () i enlighet med 10 kap. 4 § riksdagsordningen utskottet om förslagen om avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel och förslaget om examenspremier till vissa lärare. Ledamöterna från allianspartierna har under beredningen av ärendet lämnat förtydliganden av motion 2014/15:2840 och även lämnat uppgift om anslagsnivåer och satsningar inom anslagen. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). beslutade att fastställa utgiftstak, utgiftsramar och inkomster på statens budget enligt ett förslag som lagts fram i en reservation från , , och (bet. 2014/15:FiU1 res. 3, rskr. 2014/15:29). För utgiftsområde 15 Studiestöd innebär det att ramen är fastställd till 20 . Det är inom denna ram som utskottet i detta ärende ska lägga fram förslag om anslagen . Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottets beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 Studiestöd i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att inledningsvis behandlas utskottets ställningstagande till anslagen, lagförslaget m.m. och motioner inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Därefter följer en uppföljning av budgetpropositionen i olika avseenden, bl.a. i fråga om regeringens resultatredovisning till . Slutligen redovisar utskottet sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag, lagförslag m.m. och avstyrka motioner under respektive anslag. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för – studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan – studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn – statens utgifter för räntor för studielån som tagits i – inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning – kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning – bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk – bidrag till vissa studiesociala ändamål – administration av studiestöd – hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. I förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning regleras s.k. lärlingsersättning. Anslag som pris- och löneomräknas föreslås minska 2015 för att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. beräknas anslagen minska ytterligare till följd av denna åtgärd. Enligt 6 kap. 1 § första stycket budgetlagen (2011:203) får regeringen, för det ändamål och intill det belopp som beslutat för budgetåret, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser. Inom utgiftsområde 15 finns ett förslag om beställningsbemyndigande under anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål under olika anslag. Förslaget innebär således att regeringen ska få göra åtaganden som medför utgifter eller därefter. För varje bemyndigande anges ett högsta belopp samt hur framåt åtagandena får avse. Regeringen föreslår också att ska bemyndiga regeringen att besluta om att ta upp lån i för studielån. I propositionen lämnar regeringen förslag till åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. För anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål föreslår regeringen att den ska bemyndigas att göra beställningar som medför behov av anslag . Regeringen föreslår vidare att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån. Vidare föreslår regeringen en ändring i studiestödslagen (1999:1395). Förslaget innebär att studiemedlens totalbelopp höjs med per studiemånad. Anslag inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen, med de anslagsvillkor som utskottet anger, inom utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med utskottets förslag, antar regeringens förslag till ändring av studiestödslagen (1999:1395) och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Utskottet föreslår ett nytt anslag: 1:7 Examenspremie. Regeringens och alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen har föreslagit åtta anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd (punkt 4 i propositionen). Förslaget återfinns i betänkandets bilaga 2. Regeringen föreslår vidare att antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Regeringen har också lämnat förslag om bemyndiganden i punkterna 2 och 3 i propositionen. Förslagen återfinns i betänkandets bilaga 1. , , och respektive har i sina motioner för vissa anslag föreslagit alternativ till regeringens förslag. En sammanställning av oppositionspartiernas två alternativa förslag till anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i betänkandets bilaga 2. beslutade att fastställa utgiftstak, utgiftsramar och inkomster på statens budget enligt ett förslag som lagts fram i en reservation från allianspartierna, dvs. , , och (bet. 2014/15:FiU1 res. 3, rskr. 2014/15:29). För utgiftsområde 15 Studiestöd innebär det att ramen är fastställd till 20 . beslut om utgiftsram för utgiftsområde 15 innebär att utbildningsutskottets förslag om anslag sammantaget måste hålla sig inom den nu fastställda ramen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att endast det förslag om anslagsfördelning som läggs fram i motion 2014/15:2840 (M, C, FP, KD) uppfyller detta krav. Förslaget i budgetpropositionen om anslagsfördelningen inom utgiftsområdet innebär däremot att ramen överskrids med sammanlagt . Det är emellertid möjligt för utskottets ledamöter att under ärendets beredning lägga fram reviderade förslag om anslag som utgår från propositionen eller motionsförslaget men sammantaget håller sig inom den beslutade ramen. Några sådana förslag har inte presenterats. Som framgår av utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet motionerna 2014/15:2574 yrkande 10 och 2014/15:2840 yrkandena 1–5 och tillstyrker delvis motion 2014/15:2575 yrkande 16 från allianspartierna med de anslagsvillkor som framgår under respektive ställningstagande. Utskottet tillstyrker punkterna 1–3 och delvis punkten 4 i propositionen och avstyrker motion 2014/15:2954 (SD) yrkande 1. Utskottet föreslår ett nytt anslag: 1:7 Examenspremie. Regeringens förslag tillstyrks i de delar som inte mött invändningar i de motioner som tillstyrks av utskottet. Utskottets förslag till anslag – som alltså överensstämmer med allianspartiernas förslag – för inom utgiftsområde 16 återfinns i betänkandets bilaga 3. kan mot den redovisade bakgrunden konstatera att det saknas skäl att mer detaljerat överväga de anslagsförslag i budgetpropositionen som avviker från förslaget i motion 2014/15:2840 (M, C, FP, KD). Nedan redogörs det närmare för innehållet i propositionen och motionerna när det gäller anslagen m.m. och bakgrunden till utskottets ställningstagande samt de anslagsvillkor utskottet anger. Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. Utskottets bedömning i korthet Utskottet har följt upp budgetpropositionen i olika avseenden. Den kapitelföljd som används i budgetpropositionen för utgiftsområde 15 (först resultatredovisningen, därefter politikens inriktning och sist budgetförslaget) tydliggör kopplingen mellan resultat och budgetförslag på ett bra sätt. Det anges på ett tydligt och pedagogiskt sätt vilka indikatorer som har valts ut för att bedöma måluppfyllelsen för studiestödet. För varje indikator anges vilken del av måluppfyllelsen den mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Kopplingen mellan målen för utgiftsområdet och resultatredovisningen tydliggörs på så vis på ett förtjänstfullt sätt. Utskottet är positivt till den systematiska genomgången av indikatorerna i resultatanalysen och bedömningen av måluppfyllelsen samt att analysen strukturerats efter målen för studiestödet. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som beslutat. Som en del i beredningen av budgetpropositionen följer utskottet upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 15. Uppföljningen genomförs av utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering (prot. utskottssammanträde /15:3). Den är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utgångspunkten är budgetpropositionens struktur och utformning. Syftet är att öka läsbarheten och tydliggöra informationen så att utskottet har ett bra underlag inför sitt ställningstagande till budgetförslaget och en god förståelse av utgiftsområdet. Propositionen följs upp i följande avseenden: budgetpropositionens struktur, resultatredovisningens utformning och anslagens ändamål. Budgetpropositionen för utgiftsområde 15 består av regeringens förslag till riksdagsbeslut (lagändring, bemyndiganden till regeringen och ramanslagen för budgetåret) i kapitel 1 och lagförslag i kapitel 2. Kapitel 3 består av åtta avsnitt. Inledningsvis anges utgiftsområdets omfattning i avsnitt 3.1 (utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier, utgifter för vissa studiesociala insatser och utgifter för hanteringen av studiestöden). Därefter följer en tabell över utgiftsområdets utgiftsutveckling i avsnitt 3.2 (tabell 3.1, s. 14) och en beskrivning av studiestödsverksamheten (studiestöden och studiestödsadministrationen) i avsnitt 3.3. På två särskilda uppslag finns det en kort beskrivning av verksamheten respektive lånesystemet i varsin grå faktaruta. Målen för studiestödet anges i avsnitt 3.4. De slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten redovisas i ett eget avsnitt (avsnitt 3.5) som i sin tur är indelat i nio delavsnitt (avsnitt 3.5.1–3.5.9). I respektive delavsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. I avsnitt 3.6 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Politikens inriktning, dvs. reformer och satsningar, beskrivs i avsnitt 3.7, bl.a. ändring av studiemedelsbeloppet och särskilda satsningar. Budgetförslaget finns i avsnitt 3.8. Inom utgiftsområde 15 finns åtta ramanslag, anslagen 1:1–1:9 (anslaget 1:7 saknas i nummerserien av budgetadministrativa skäl). Anslagen avser utgifter för studiestöd och studiestödsadministration (myndigheternas förvaltningsutgifter) samt utgifter för studiemedelsräntor och avsättning för kreditförluster. I propositionen delas resultatredovisningen in i nio delavsnitt (avsnitt 3.5.1–3.5.9): Unga studerande på gymnasial nivå i , Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i , Studerande på eftergymnasial nivå i , Studerande utomlands, Studerande med barn, Studieekonomi, Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, Låntagare och den totala studieskulden samt Studiestödsadministration. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning och yrkeshögskoleutbildning). Resultaten presenteras genomgående med kön som övergripande indelningsgrund. Vidare redogörs särskilt för studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. I respektive avsnitt anges vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Samma indikator kan också mäta flera delar av måluppfyllelsen. Enligt regeringen finns det en nära koppling mellan det rekryterande och det utjämnande målet på så sätt att båda målen handlar om att studiestödet ska bidra till att personer som inte annars skulle ha påbörjat studier gör det. Det utjämnande målet kan närmare definieras som att studiestödet ska vara selektivt rekryterande, dvs. det bör vara utformat på ett sådant sätt att det i vissa fall specifikt riktar sig till särskilda grupper. Regeringen menar att det därför är naturligt att en liknande eller i förekommande fall samma indikator används för att mäta olika delar av måluppfyllelsen. () har haft i uppdrag att utveckla uppföljningen av studiestödsutnyttjandet bland vuxna studerande genom att dels redovisa andelen av de studerande som studerar med studiemedel, dels utreda hur nyttjandet kan speglas för de studerande som har rätt till studiemedel (U2014/4664/SF). I relevanta avsnitt presenterar regeringen därför i årets budgetproposition en indikator för att mäta studiestödsutnyttjandet bland de studerande och resultaten av denna indikator. Regeringen anger att arbetet med att utveckla resultatredovisningen i denna del, bl.a. i fråga om tidsserier och kompletterande indikatorer, kommer att fortsätta. I avsnitt 3.6 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Regeringen informerar även om att det pågår en översyn av målen för studiestödet i syfte att tydliggöra jämställdhetsperspektivet (prop. 2014/15:1 avsnitt 3.7 Politikens inriktning s. 35). Utskottet välkomnar de förändringar av redovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i de tre senaste budgetbetänkandena och ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Uppföljningen fokuserar på form- och strukturfrågor i syfte att öka läsbarheten och förståelsen av utgiftsområdet. Utskottet anser, liksom tidigare, att den kapitelföljd som används för utgiftsområde 15 (först resultatredovisningen, därefter politikens inriktning och sist budgetförslaget) tydliggör kopplingen mellan resultat och budgetförslag på ett bra sätt. Utskottet ser positivt på de inledande beskrivningarna av utgiftsområdets omfattning och studiestödsverksamheten (inklusive de särskilda sidorna med grå faktarutor). Utskottet välkomnar den översyn av målen för studiestödet som pågår i syfte att tydliggöra jämställdhetsperspektivet. Utskottet kan konstatera att resultaten, som tidigare, genomgående presenteras med kön som övergripande indelningsgrund. Utskottet välkomnar den nya indikator som CSN har utvecklat för att följa upp studiestödsutnyttjandet och ser fram emot att ta del av resultaten av det fortsatta utvecklingsarbetet. Utskottet kan återigen konstatera att det i resultatredovisningen finns uppgifter om verksamheternas omfattning och kostnader som inte ligger till grund för en bedömning av måluppfyllelsen, men som enligt utskottets mening ändå är intressanta och viktiga att ha med för att kunna följa utvecklingen inom utgiftsområdet. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat (10 kap. 3 §). Liksom tidigare anges det i årets budgetproposition på ett tydligt och pedagogiskt sätt vilka indikatorer som har valts ut för att bedöma måluppfyllelsen för studiestödet. För varje indikator anges vilken del av måluppfyllelsen den mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt eller studiestödets effekt på samhällsekonomin. Utskottet menar, liksom tidigare, att kopplingen mellan målen för utgiftsområdet och resultatredovisningen på så vis tydliggörs på ett förtjänstfullt sätt. Utskottet är, liksom tidigare, positivt till den systematiska genomgången av indikatorerna i resultatanalysen och bedömningen av måluppfyllelsen samt att analysen strukturerats efter målen för studiestödet. Det vore enligt utskottet önskvärt med en ännu tydligare koppling till politikens inriktning där det är möjligt, så att man kan följa en röd tråd genom budgetpropositionens olika delar. Utskottet efterfrågade en utvecklad kommentar i de fall samma indikator mäter flera delar av måluppfyllelsen, t.ex. studiestödets såväl rekryterande som utjämnande effekt (bet. 2013/14:UbU1 s. 12). Utskottet välkomnar att en sådan kommentar nu har lämnats i inledningen av avsnitt 3.5 Resultatredovisning (prop. 2014/15:1 s. 18) och i avsnitt 3.5.7 Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning (prop. 2014/15:1 s. 26). Statsbudgetens anslag utgör viktigaste instrument för att fördela medel till olika ändamål (, SOU 1996:14 s. 134). Enligt regeringsformen får anslag inte användas på annat sätt än vad har bestämt (9 kap. 2 §). Utformningen av anslagens ändamål sågs över genomgående i hela budgetpropositionen i syfte att göra den tydligare och mer enhetlig (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.5 s. 677–678). En ny rubrik – Ändamål – infördes i anslutning till tabellen för anslagsutvecklingen för respektive anslag. Vid behov kunde kompletterande information läggas till som var nödvändig för förståelsen av anslagets ändamål, men som inte var en del av ändamålet. När det gäller anslag som används för förvaltningsutgifter efterfrågade utskottet någon form av information om den aktuella myndighetens uppgifter, t.ex. en hänvisning till myndighetens instruktion.