bet · H101AU7 · 2014-03-26 00:00:00 — 2013/14:AU7 Arbetslöshetsförsäkringen I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet 43 motionsyrkanden om arbetslöshetsförsäkringen från den allmänna motionstiden . Utskottet anser att en väl utformad arbetslöshetsförsäkring som är generös vid kortvarig arbetslöshet kan öka flexibiliteten genom att människor blir trygga och vågar pröva nya arbeten. En alltför generös försäkring kan däremot göra att de ekonomiska drivkrafterna att bryta arbetslösheten blir för svaga. Som försäkringen var utformad – med en hög ersättningsnivå och alltför generösa inträdesvillkor – riskerade den att i praktiken bli en långvarig försörjning som motverkade arbetslinjen. Försäkringen fungerade då mer som ett allmänt försörjningsstöd än som ett ekonomiskt stöd under en omställningsfas. Utskottet konstaterar att många av de frågor som väckts i motionerna om försäkringen är under utredning. Detta utredningsarbete bör avvaktas, varför motionerna kan avslås. I betänkandet finns 13 reservationer och 6 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Grundläggande principer för försäkringen 2013/14:So624 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:A222 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:A223 av m.fl. (S), 2013/14:A282 av och (båda S), 2013/14:A304 av m.fl. (S), 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:A357 av (M), 2013/14:A365 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 28. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) Administrering av försäkringen och aktivitetsstödet 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkandena 21 och 22. Reservation 4 (V) Villkor för rätt till ersättning 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:A249 av och (båda S) och 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkandena 8–11, 19 och 20. Reservation 5 (MP) Reservation 6 (V) Rätten att begränsa sitt arbetssökande 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkande 18. Reservation 7 (SD, V) 2013/14:Sf203 av m.fl. (MP) yrkande 12, 2013/14:A259 av och (båda S), 2013/14:A274 av (S) och 2013/14:A347 av (S). Reservation 8 (SD) Icke-diskriminerande regelverk, m.m. 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkandena 12, 13, 16 och 17 samt 2013/14:A388 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 9 (S) Reservation 10 (V) Företagares villkor och regler om bisyssla i försäkringen 2013/14:Sf203 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 9 och 10, 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 22, 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2013/14:A383 av och (båda S). Reservation 11 (MP) Reservation 12 (V) Förtroendevaldas villkor i försäkringen 2013/14:A216 av och (båda S), 2013/14:A229 av (S), 2013/14:A273 av m.fl. (S), 2013/14:A308 av m.fl. (S), 2013/14:A318 av i m.fl. (S) och 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkande 15. Aktivitetsrapporter för personer med aktivitetsstöd 2013/14:A327 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 13 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (KD), (SD), (S), (S), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottet 43 motionsyrkanden om arbetslöshetsförsäkringen från den allmänna motionstiden . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. under har arbetsmarknadsutskottet behandlat vissa frågor om arbetslöshetsförsäkringen i betänkande 2013/14:AU2 om budgeten inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Grundläggande principer för försäkringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om grundläggande principer för arbetslöshetsförsäkringen. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP) och 3 (V) samt särskilt yttrande 1 (SD). Medlemskap i en arbetslöshetskassa är frivilligt. Rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa har enligt 34 § lagen (1997:238) om arbetslöshetskassor, fortsättningsvis LAK, var och en som vid ansökningstillfället förvärvsarbetar och uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom kassans verksamhetsområde. Även den som vid ansökningstillfället inte arbetar har rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa om han eller hon uppfyllde villkoren när han eller hon senast arbetade. Däremot har inte den som är medlem i en annan arbetslöshetskassa eller har fyllt rätt att bli medlem. Regeringen beslutade att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté, den s.k. parlamentariska socialförsäkringsutredningen (dir. 2010:48), i uppdrag att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslöshet. Kommittén ska överväga förändringar som kan leda till mer hållbara sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar. Som en grundläggande utgångspunkt för kommitténs överväganden i fråga om arbetslöshetsförsäkringen uttalades att försäkringens inkomstrelaterade ekonomiska ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret och grundvillkoren, dvs. fick kommittén genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:90) ytterligare uppdrag och en förlängd utredningstid till . Socialdemokraterna föreslår i motion 2013/14:A409 yrkande 28 av m.fl. en omfattande översyn av arbetslöshetsförsäkringen. Partiet framhåller att en väl fungerande, frivillig och solidariskt finansierad omställningsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Rätt utformad kommer en sådan arbetslöshetsförsäkring enligt partiet att möjliggöra en nödvändig strukturomvandling, ge dem som förlorar jobbet ekonomisk trygghet, stimulera efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverka press nedåt på lönerna samt upprätthålla arbetslinjen. Socialdemokraterna eftersträvar en arbetslöshetsförsäkring där inkomsten är försäkrad. För att uppnå detta måste man enligt partiet höja såväl taket i försäkringen som ersättningsnivån för alla till under hela ersättningsperioden. Partiet pekar på att låga löner, deltider och otrygga anställningar gör att många inte kommer in i arbetslöshetsförsäkringen eller att man tvingas välja bort den. Socialdemokraterna vill att en översyn av arbetslöshetsförsäkringen också tar hänsyn till dessa orättvisor. I ett antal enskilda socialdemokratiska motioner framförs liknande bedömningar och förslag. m.fl. (S) menar i motion 2013/14:So624 yrkande 1 att man behöver återupprätta arbetslöshets- och sjukförsäkringen, bl.a. eftersom en del sjuka och arbetslösa får vända sig till anhöriga eller för att få hjälp med sin försörjning. m.fl. (S) ger i motion 2013/14:A223 om arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken exempel på brister som motionärerna ser i dagens försäkring. I motion 2013/14:A282 av och (S) betonas behovet av ett bra ekonomiskt stöd vid arbetslöshet, vilket bl.a. innebär att de allra flesta får av sin tidigare inkomst under hela ersättningsperioden. m.fl. (S) pekar i motion 2013/14:A304 på behovet av en översyn av arbetslöshetsförsäkringen. vill enligt motion 2013/14:A365 yrkande 2 av m.fl. införa vad partiet kallar arbetslivstrygghet. förslag om arbetslivstrygghet kombinerar en inkomstförsäkring med en gemensam grundtrygghet för alla som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetslöshet. Förslaget innebär ett höjt tak i arbetslöshetsförsäkringen . Därefter sänks nivån trappstegsvis . föreslår också att en allmän grundförsäkring vid sjukdom och arbetslöshet för alla utreds. anser enligt motion 2013/14:A331 av m.fl. yrkande 7 att utgångspunkten för en översyn av arbetslöshetsförsäkringen ska vara att det även i fortsättningen ska vara frivilligt att vara medlem i en arbetslöshetskassa och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. Partiet noterar att systemet med statliga finansieringsbidrag till arbetslöshetskassor med facklig anknytning infördes , eftersom det ansågs vara det billigaste, administrativt enklaste och effektivaste sättet att organisera arbetslöshetsförsäkringen. Det förhållandet gäller enligt också . Partiet hävdar att ett obligatorium inte, som vissa borgerliga företrädare har hävdat, skulle lösa de tre problem som partiet ser med arbetslöshetsförsäkringen: att så få arbetslösa över huvud taget får ersättning, att taket är så lågt att få får 80 procents ersättning och att avgifterna är så höga att många har lämnat försäkringen. En obligatorisk försäkring skulle dessutom, enligt partiet, kräva att nya kontrollsystem byggdes upp och kunna leda till en lägre facklig anslutningsgrad. och (KD) vill enligt motion 2013/14:A222 yrkande 1 att man ser över möjligheten att införa en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Motionärerna föreslår också att man bör indexera taket i a-kassan (yrkande 2). Även i motion 2013/14:A357 av (M) framhålls behovet av att se över möjligheten att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring är en central del i detta. Omfattande reformer har genomförts i arbetslöshetsförsäkringen sedan alliansregeringen tillträdde . De har varit en del av den större helhet som Alliansens jobbpolitik, byggd på arbetslinjen, utgör. Där ingår också bl.a. jobbskatteavdragen och de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga, som tillsammans med förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen har gjort att det bättre lönar sig att arbeta och har blivit mer lönsamt för företagen att anställa. Det råder enligt utskottets mening ingen tvekan om att utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetsmarknaden. En väl utformad försäkring som är generös vid kortvarig arbetslöshet kan öka flexibiliteten genom att människor blir trygga och vågar pröva nya arbeten. En alltför generös försäkring kan däremot göra att de ekonomiska drivkrafterna att bryta arbetslösheten blir för svaga. Det gäller att finna balanspunkten däremellan. Som försäkringen var utformad – med en hög ersättningsnivå och alltför generösa inträdesvillkor – riskerade den att i praktiken bli en långvarig försörjning som motverkade arbetslinjen. Försäkringen fungerade då mer som ett allmänt försörjningsstöd än som ett ekonomiskt stöd under en omställningsfas. Utskottet redogjorde i föregående års yttrande till finansutskottet över utgiftsramarna (2012/13:AU1y) för svensk och internationell forskning som entydigt visar att en höjd ersättningsgrad generellt ökar arbetslöshetstiden. Utskottet noterade också att forskningen visar att det finns fördelar med en s.k. fallande ersättningsprofil av den typ som finns i den svenska försäkringen, eftersom sökintensiteten ökar i slutet av en ersättningsperiod. Det kan också bidra till en ökad rörlighet både geografiskt och yrkesmässigt. Utskottet noterar att även flera av oppositionspartierna har anslutit sig till denna analys och i sina budgetalternativ förordar nedtrappning i ersättningsnivån eller av den högsta dagpenningen efter en del av ersättningsperioden. Utskottet tar avstånd från den negativa bild som Socialdemokraterna, och tecknar av regeringens regeländringar och effekterna av dem. Reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen har syftat till att bidra till en varaktigt högre sysselsättning genom att öka sökaktiviteten och sannolikheten att acceptera ett jobberbjudande. Detta har skett med beaktande av de negativa konsekvenser som arbetslösheten har för såväl den enskilde som för samhället. Utskottet vill erinra om att förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen är den av regeringens arbetsmarknadsreformer som i högst grad bidrar till minskad arbetslöshet, enligt den uppföljning av sysselsättningspolitiken som redovisades ekonomiska vårproposition. Långsiktigt beräknas reformerna av arbetslöshetsförsäkringen öka sysselsättningen med ca 45 000 personer och ca 39 000 årsarbetskrafter, motsvarande 70,2 miljoner arbetade timmar. Arbetslösheten beräknas långsiktigt minska som ett resultat av förändringarna i försäkringen. Utskottet vill betona att svaret på hur man bäst ska göra avvägningen mellan graden av trygghet och graden av omställning i arbetslöshetsförsäkringen inte är enkelt att finna eller kan sökas i forskningslitteraturen. Att det emellertid handlar om just en avvägning mellan två viktiga värden framstår som tydligt för utskottet. Forskning som baseras på såväl svenska som internationella data pekar, tvärtemot vad som ibland påstås i debatten, tydligt i samma riktning när det gäller vilka effekter en alltför generös arbetslöshetsförsäkring riskerar att få på arbetslösheten, vilket utskottet gav exempel på i höstens budgetbetänkande för utgiftsområde 14 (bet. 2013/14:AU2). I ett läge med en fortfarande relativt svag konjunktur och en alltför hög nivå på arbetslösheten och långtidsarbetslösheten vore det därför enligt utskottets mening riskfyllt och felaktigt att som enskild åtgärd kraftigt höja taket i försäkringen. När det gäller frågan om en obligatorisk eller frivillig försäkring, som tas upp av och ett antal enskilda motionärer, vill utskottet framhålla att det är mycket angeläget att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen också har ett gott skydd vid arbetslöshet. Enligt uppgifter i Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens (IAF) statistikdatabas har arbetslöshetskassornas medlemsantal stigit med ca 139 000 personer mellan . Bara har medlemsantalet i kassorna stigit med knappt 21 000 personer. Att trenden är tydligt positiv visas också av att var det senaste inrapporterade kvartalet då medlemsantalet i arbetslöshetskassorna sjönk. Utskottet anser emellertid att det vore önskvärt om ännu fler förvärvsarbetande var berättigade till en trygg inkomstförsäkring vid arbetslöshet. Enligt IAF:s statistik fick 298 000 personer arbetslöshetsersättning , vilket var fler än då antalet var 286 000. Att fler personer fick arbetslöshetsersättning betyder dock inte att trenden är stigande. Tvärtom var antalet ersättningstagare färre både jämfört 2012. I det ljuset är det enligt utskottets mening välkommet att regeringen avskaffade den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalat till staten och som arbetslöshetskassorna i sin tur tagit ut av sina icke arbetslösa medlemmar genom en högre medlemsavgift. Den högre graden av medlemsfinansiering som införts tidigare har nämligen visat sig bidra till en minskad anslutningsgrad. Utskottet ser det också som positivt att en av utgångspunkterna för den parlamentariska socialförsäkringsutredningens arbete är att den framtida arbetslöshetsförsäkringens inkomstrelaterade ekonomiska ersättning ska omfatta alla som förvärvsarbetar och uppfyller arbetsvillkoret. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2013/14:So624 (S) yrkande 1, 2013/14:A222 (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:A223 (S), 2013/14:A282 (S), 2013/14:A304 (S), 2013/14:A331 (V) yrkande 7, 2013/14:A357 (M), 2013/14:A365 (MP) yrkande 2 och 2013/14:A409 (S) yrkande 28 bör avslås. Administrering av försäkringen och aktivitetsstödet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om administrering av arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet. Jämför reservation 4 (V). upphävdes en bestämmelse i LAK om att staten skulle ta ut en utjämningsavgift av arbetslöshetskassorna för varje medlem, motsvarande av den gällande högsta dagpenningen. Utjämningsavgiften finansierade ett utjämningsbidrag som staten enligt bestämmelser i förordningen (1997:836) om arbetslöshetskassor utbetalade till kassor med hög arbetslöshet eller med få medlemmar och hög medlemsavgift. Arbetslöshetsersättningen hanteras och betalas ut av arbetslöshetskassorna. finns det 29 självständiga arbetslöshetskassor. Deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program ger som huvudregel rätt till aktivitetsstöd. Aktivitetsstöd utbetalas av . Om en person uppfyller villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning beräknas aktivitetsstödet på basis av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen. Om personen inte har rätt till arbetslöshetsersättning får han eller hon en lägsta nivå av aktivitetsstöd. Dagar med aktivitetsstöd samordnas med dagpenning enligt arbetslöshetsförsäkringen. gavs den parlamentariska socialförsäkringsutredningen genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:90) bl.a. i uppdrag att, med utgångspunkt i sitt förslag om hur administrationen av arbetslöshetsförsäkringen ska organiseras, analysera och ge förslag till hur hanteringen av aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen på bästa sätt ska organiseras i syfte att effektivisera hanteringen. menar i motion att 2013/14:A331 yrkande 21 av m.fl. att arbetslöshetskassornas administrationskostnader bör fördelas solidariskt mellan kassorna. Därför bör ett förutsägbart system för utjämningsavgifter respektive utjämningsbidrag införas. Partiet anser vidare att hanteringen av aktivitetsstödet har blivit besvärligare i och med att det utbetalda aktivitetsstödet ska samordnas med dagar och nivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Samordningen mellan de olika aktörerna – arbetslöshetskassorna, och Arbetsförmedlingen – leder också till fördröjda utbetalningar. Ansvaret för aktivitetsstödet bör därför enligt partiets mening föras över till kassorna (yrkande 22). Utskottet kan konstatera att avskaffandet av den s.k. arbetslöshetsavgiften innebär att arbetslöshetskassornas medlemsavgifter i högre utsträckning kommer att spegla skillnader i deras administrativa kostnader. En del av skillnaderna i medlemsavgift mellan kassorna förefaller även bero på skillnader i administrationskostnader. IAF har påpekat att administrationskostnaderna fortsätter att variera kraftigt mellan kassorna (2013:22). Arbetslöshetskassor som relativt sett är lika stora, vad gäller antalet medlemmar, kan ha helt olika nivå på de administrativa kostnaderna. Enligt vad utskottet uppfattat kan det alltså finnas utrymme för höjd effektivitet och i förlängningen ytterligare lägre medlemsavgifter i vissa kassor. Utskottet vill i sammanhanget understryka att arbetslöshetsavgiftens avskaffande i kombination med kassornas ökade kapital (2013:2) inte bör tas till intäkt för att minska effektiviseringsarbetet i kassornas administration. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen enligt 93 a § LAK får besluta om bidrag till en arbetslöshetskassa för andra ändamål än kostnader för ersättning som betalas ut enligt bestämmelser i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Enligt utskottets mening saknas det behov av att återinföra ett omfördelningssystem mellan a-kassorna av den typ som gällde . Utskottet kan konstatera att de frågeställningar som väcks i motion om administrationen av arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet faller väl in i den parlamentariska socialförsäkringsutredningens uppdrag. Redan i de ursprungliga direktiven (dir. 2010:48) gavs utredningen i uppdrag att pröva alternativa organisationsformer för en framtida obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. ska de fördelar, t.ex. arbetslöshetskassornas branschkännedom och den lägre nivån på felaktiga utbetalningar, som kännetecknar arbetslöshetsförsäkringen i jämförelse med andra stora trygghetssystem, tas till vara i en eventuell alternativ organisation. Utskottet noterar att regeringen också har gjort bedömningen att det finns anledning att på nytt pröva om det går att åstadkomma en tydligare och effektivare organisering av det stöd som lämnas för försörjning vid deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program (aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning). Regeringen gav därför utredningen ett utökat uppdrag (dir 2012:90) som bl.a. innebär att den, med utgångspunkt i sitt förslag till hur administrationen av arbetslöshetsförsäkringen ska organiseras, ska analysera och ge förslag till hur hanteringen av aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen på bästa sätt ska organiseras i syfte att effektivisera hanteringen. Utskottet anser att utredningens överväganden bör avvaktas och att något initiativ från sida därför inte är nödvändigt. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:A331 (V) yrkandena 21 och 22. Villkor för rätt till ersättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om villkor för rätt till arbetslöshetsersättning. Jämför reservationerna 5 (MP) och 6 (V). Villkoren för rätt till ersättning regleras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, fortsättningsvis . De allmänna villkoren för rätt till ersättning är enligt 9 § att en sökande är arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete för en arbetsgivares räkning minst varje arbetsdag och i genomsnitt minst , är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och även i övrigt står till arbetsmarknadens förfogande. Undantag från rätt till ersättning regleras i 10 §. De ändringar som beslutade om (prop. 2012/13:12, bet. 2012/13:AU6, rskr. 2012/13:173) och som trädde i kraft , innebar bl.a. att de allmänna villkoren begränsades till att gälla sådant som den arbetssökande kan uppfylla redan vid inskrivningen vid den offentliga arbetsförmedlingen. Villkor som måste uppfyllas för att ge fortsatt rätt till ersättning har samlats i bestämmelserna om varning och avstängning från rätt till ersättning i 43–43 b §§. Det arbetsvillkor som måste uppfyllas för att en sökande ska vara berättigad till ersättning regleras i 12‒15 §§. Den huvudsakliga innebörden är att den sökande under en ramtid av före arbetslöshetens inträde ska ha haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller ska ha haft förvärvsarbete av sex kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. För att få inkomstrelaterad ersättning måste även medlemsvillkoret i 7 § uppfyllas, dvs. den sökande måste ha varit medlem i en arbetslöshetskassa . Med ramtid avses enligt 15 a § de som närmast föregick den månad då den sökande anmälde sig som arbetslös hos den offentliga arbetsförmedlingen. Om anmälningsmånaden innehåller förvärvsarbete, tid med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i en sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor, ska den dock ingå i ramtiden. Av 16–17 a §§ följer att är överhoppningsbar då ramtiden fastställs, exempelvis tid som sjukskriven, tid som föräldraledig och tid under vissa typer av utbildning. I 17 a § begränsas den överhoppningsbara tiden till högst för alla förhållanden utom då den sökande har haft överhoppningsbar tid i form av tid som medföljande vid makes, makas eller sambos utlandstjänstgöring. Ersättning lämnas enligt 22 § under (ersättningsperiod). Till en sökande som dag 300 i ersättningsperioden är förälder till barn lämnas dock ersättning under . I 43 och 43 a §§ regleras bl.a. att den arbetssökande kan varnas och stängas av från rätt till ersättning om han eller hon låter bli att söka eller avvisar ett erbjudet lämpligt arbete. Vad som avses med lämpligt arbete regleras i 44 §. För att en arbetssökande ska ha rätt till arbetslöshetsersättning krävs som ovan nämnts bl.a. att personen står till arbetsmarknadens förfogande minst varje arbetsdag och minst . krävs för rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning att arbetsförmågan ska vara stadigvarande nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Bestämmelser om ansvar för att särskilda insatser ska göras för att de som får tre fjärdedels sjukersättning eller aktivitetsersättning ska kunna få en anställning motsvarande den återstående arbetsförmågan fördes över från tidigare särlagstiftning till 33 kap. 26–28 §§ i den nya socialförsäkringsbalken. konstaterar i motion 2013/14:Sf264 av m.fl. att kravet på 80 timmars arbetad tid gör att många arbetssökande faller utanför systemet. Partiet vill att villkoret om beräkningstid för ersättning anpassas till dagens arbetsliv och föreslår att kravet ersätts med ett inkomstvillkor, beräknat utifrån de sex bästa månaderna . Det skulle göra att exempelvis en egenföretagare med ojämna inkomster och en undersköterska med timanställning får rätt till ersättning vid arbetslöshet, även om hen inte har jobbat så mycket som krävs . Partiet vill därför att det införs ett inkomstkrav i stället för krav i a-kassan (yrkande 5). tar i motion 2013/14:A331 av m.fl. upp ett antal andra frågor som rör villkoren för ersättning i arbetslöshetsförsäkringen, vilka bör utgöra utgångspunkter för en översyn av hela regelverket.