bet · H101AU8 · 2014-06-12 00:00:00 — det är inriktat mot allmän diskriminering och mänskliga rättigheter. allt är det användbart på individnivå i specifika personalärenden. främjandeuppdrag som går att använda för att främja jämställdhet på ett struk- turellt och övergripande plan. Vi anser att DO behöver ett sådant uppdrag för att på ett bättre sätt kunna arbeta med långsiktigt strategiska jämställdhetsfrå- gor som minskar skillnaderna mellan kvinnor och män i vårt land. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. att motion 2013/14:A288 (S) yrkandena 4 och 5 tillstyrks. Diskrimineringsersättningen, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 7 och avslår motionerna 2013/14:C367 av (M) yrkande 2 och 2013/14:A251 av (M). För att fler fall av diskriminering framöver ska kunna leda till åtal och fällande domar bör man införa ett förbud mot instruktion att diskriminera, höja skadestånden i diskrimineringsmål och ge arbetssökande som diskrimineras rätt till skadestånd. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A301 (V) yrkande 7 tillstyrks. Obligatoriska kravprofiler vid rekrytering, punkt 15 (MP) (MP) anför: anser att det är viktigt att skapa likvärdiga möjligheter till arbetsmarknadsinträde för nyanlända och personer med utländsk bakgrund i övrigt. För att detta ska vara möjligt måste rekryteringsprocesserna rensas från diskriminering. För att inte godtyckligt utestänga arbetssökande med utländsk bakgrund är det viktigt att befattningsbeskrivningar och annonser tydligt formulerar de krav som ställs, de meriter som är nödvändiga och tillräckliga samt de urvalsprinciper som kommer att användas genom rekryteringsprocessen. Ett sådant synsätt på rekryteringar bör prägla företagens agerande vid rekryteringar. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:568) om . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. 2013/14:A9 av m.fl. (V): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att förslag till en förbättrad lagstiftning bör tas fram, med en modell för skälighetsbedömning enligt den lagstiftning som föreslås i Ds 2010:20 Bortom fagert tal – om bristande tillgänglighet som diskriminering. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att det föreslagna undantaget för företag med färre än tio anställda avskaffas. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att det föreslagna undantaget för privatpersoner avskaffas. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att det föreslagna rekvisitet om varaktigheten och omfattningen av förhållandet eller kontakten mellan verksamhetsutövaren och den enskilde avskaffas. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att det föreslagna rekvisitet om ekonomiska förutsättningar avskaffas. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen ska återkomma med lagförslag som innebär att det föreslagna undantaget för bostäder avskaffas. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att ett andrahandsansvar för den som hindrar åtgärder mot bristande tillgänglighet införs. 2013/14:A10 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om undantag för företag inom varu- och tjänstehandeln med färre än tio anställda. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om undantag för företag med färre än tio anställda inom hälso- och sjukvården samt annan medicinsk verksamhet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om utvärdering. 2013/14:A11 av och (båda MP): 1.Riksdagen avslår förslaget till 2 kap. 12 c § 3 diskrimineringslagen om att förbudet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet inte ska gälla företag som vid det senaste sysselsatte färre än tio arbetstagare. 2.Riksdagen avslår förslaget till 2 kap. 13 c § diskrimineringslagen om att förbudet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet inom hälso- och sjukvården och annan medicinsk verksamhet inte ska gälla företag som vid det senaste sysselsatte färre än tio arbetstagare. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att rekvisitet varaktighet ska tas bort och att regeringen ska återkomma med lagförslag med den innebörden. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om andrahandsansvar. 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om ekonomiska förutsättningar som kriterium och att regeringen ska återkomma med lagförslag med den innebörd som anges i motionen. 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att bristande kommunikativ tillgänglighet ska kunna utgöra diskriminering och att regeringen ska återkomma med ett lagförslag med den innebörden. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om universell utformning som utgångspunkt. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG Motioner från allmänna motionstiden /14 2013/14:K379 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. 2013/14:K394 av m.fl. (MP): 14.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka och långsiktigt säkra stödet till utsatta grup- pers och antirasistiska organisationers organisering. 16.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild statlig satsning på att motverka diskriminering och stärka ställningen i samhället för nationella minoriteter, afrosvenskar och muslimer. 2013/14:C260 av (MP): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att brister i tillgänglighet ska betraktas som diskriminering. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mindre vanliga tillgänglighetsproblem, exempelvis problem med överkänslighet för doftämnen. 2013/14:C367 av (M): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skadeståndsbeloppen i diskrimineringsmål. 2013/14:U297 av m.fl. (S): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förändring av regelverket för diskriminering på EU- nivå. 2013/14:So252 av (KD): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:So456 av m.fl. (V): 1.Riksdagen beslutar vad som anförs i motionen om ändring av 1 kap. 4 § diskrimineringslagen, när det gäller bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund. 2013/14:So491 av (S): 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet i diskrimineringslagstiftningen. 2013/14:So602 av m.fl. (MP): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lagförslag om bristande tillgänglighet, som diskriminering. 2013/14:A209 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med att se till att diskrimineringslagen även omfattar bristande tillgänglighet bör genomföras skyndsamt. 2013/14:A221 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av stöd för hbtq-personer som utsätts för hedersrelaterat förtryck. 2013/14:A234 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att komplettera diskrimineringslagstiftningen så att bristande tillgänglighet utgör diskrimineringsgrund. 2013/14:A237 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgänglighet för assistanshundförare och assistanshundar. 2013/14:A251 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna kring lagen om diskrimineringsersättning. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:A255 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att möjligt återkomma till med en proposition som innebär att bristande tillgänglighet klassas som diskriminering i svensk lagstiftning. 2013/14:A258 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ledarhundar i offentliga miljöer. 2013/14:A262 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillgången till barn- och äldreomsorgen måste utformas så att den inte i praktiken missgynnar grupper av medborgare på grund av etnicitet eller ursprung. 2013/14:A288 av m.fl. (S): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om utvärdering av . 5.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om främjandeuppdrag. 2013/14:A301 av m.fl. (V): 4.Riksdagen begär att regeringen återkommer med förslag om hur en lagändring om obligatoriska kravprofiler i enlighet med vad som an- förs i motionen bör utformas. 7.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om höjda skadestånd i diskrimineringsmål och rätt till skadestånd för arbetssökande som diskriminerats. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att ge DO i uppdrag att utveckla verktyg för kritiska analyser av rekryteringsprocesser och bidra till att detta tillämpas på de tio största myndigheterna. 9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att alla arbetsgivare med fler än tio anställda ska omfattas av skyldigheten att upprätta mångfalds- och likabehandlingsplaner gällande samtliga diskrimineringsgrunder. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:A321 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga behovet av att införa sanktioner vid bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. 2013/14:A345 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en kommission för jämlikhet. 2013/14:A350 av (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om behovet av en nationell strategi för det fortsatta arbetet mot olika former av diskriminering. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att lagstiftningen mot diskriminering bör ta sin utgångspunkt i människors likheter snarare än olikheter. 2013/14:A353 av och (båda SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att tillsätta en utredning med uppdraget att kartlägga svenskfientlighetens utbredning och karaktär samt att föreslå åtgärder isyfte att motverka svenskfientligheten. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att se över och ändra de lagtexter som medger negativ särbehandling av infödda svenskar. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att statligt stöd till antirasistiska organisationer endast ska ges till sådana organisationer som också förbinder sig att motverka svenskfientlighet. 2013/14:A364 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att senast i statsbudgeten avveckla statsbidraget till organisationer bildade på etnisk grund. 2013/14:A368 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud för arbetsgivare att i anställningsintervju ställa frågor om planerade barn. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:A380 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om diskriminering mot svenska muslimer samt tillämpningen av terrorbrottslagstiftningen i syfte att motverka diskriminering av svenska muslimer. 2013/14:A395 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skärpt lagstiftning när det gäller diskriminering på grund av bristande tillgänglighet, i detta fall för synskadade i behov av ledarhundar. 2013/14:A407 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att diskrimineringslagen ska tydliggöra rätten att behandlas lika oavsett grupptillhörighet men inte oavsett agerande. BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG Tryck: , 2014 röstade igenom att regeringen skulle återkomma till med lagförslag om att diskriminering på grund av otillgänglighet skulle in i lagen. Samtliga allianspartier reserverade sig mot det. Men har vi fått ett förslag att debattera. Vi socialdemokrater välkomnar att bristande tillgänglighet äntligen blir en del i diskrimineringslagstiftningen. Det handlar om att människor med funktionsnedsättning får sina mänskliga rättigheter förstärkta. Vi ser fram emot dagens debatt eftersom det finns frågor som förtjänar svar. Det är bra att statsrådet har aviserat att han kommer att delta i debatten. när ministern kommer att delta i debatten hoppas vi få svar på våra frågor. Det handlar om följande frågor: Varför ska man ha dessa undantag? Vad menas med varaktig relation i detta sammanhang? Varför ska det vara undantag för just verksamhetsutövare med färre än tio anställda? Vi socialdemokrater vill inte ha undantagen, för det blir helt fel och sänder helt fel signaler. Det säger nämligen att det är lagligt att diskriminera människor med funktionsnedsättning om man har färre anställda än tio i sin affär eller restaurang eller till och med inom sjuk- och hälsovård genom bristande tillgänglighet.Om man tittar på en medelstor stad är det inte många affärer, restauranger, frisörer eller biografer med mera som har mer än tio anställda. Inte ens många stora affärskedjor har det. Då blir undantaget bromsen eller det stora hindret i denna lagstiftning.Herr talman! Vad ville vi göra när vi var tonåringar? Vi ville vara tillsammans med våra kompisar, kanske gå på bio, köpa kläder eller ta en fika på stan, eller bara komma bort från skolan eller komma hemifrån våra föräldrar.Jag vet att även tjejer och killar som har en funktionsnedsättning vill kunna göra det. De vill göra precis sådant som alla tonåringar gör. Men tyvärr finns det fortfarande alltför många hinder för den som lever med en funktionsnedsättning att få leva på samma villkor som sina kompisar som inte har en funktionsnedsättning.Jag ska ta ett annat exempel. Som föräldrar vill vi, och bör också, följa med våra barn till exempel till tandläkaren och till doktorn eller bara kunna följa med dem ut och handla gympaskorna eller presenter till barnen eller till deras kamrater. Så är det också för de föräldrar som har en funktionsnedsättning. De vill göra precis som alla andra föräldrar och följa med sina barn till doktorn när de är sjuka, följa med dem till tandläkaren eller följa med dem och handla presenter, nya kläder och skor. Det tycker jag inte är konstigt utan snarare mycket normalt, och det ska uppmuntras och inte förhindras. Men enligt dessa undantag riskerar det att bli fortsatt omöjligt för de föräldrar som har en funktionsnedsättning att delta i barnens intressen, att hjälpa dem när de behöver ta sig till tandläkaren eller till vårdcentralen eller att ens följa med dem till ett kafé eller handla kläder till dem. Tonåringar med funktionshinder får begränsade aktiviteter med sina kompisar, och en del kanske de inte alls kan vara med på.Med de undantag som regeringen gör när det gäller företag med mindre än tio anställda, oavsett om det handlar om hälso- och sjukvård, affärer, restauranger eller biografer, blir det fullt ut lagligt att diskriminera kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning för att tillgänglighet inte finns och inte behöver finnas.Är det klokt? Är det en investering för framtiden? Nej, det är det självklart inte.Vad menas med varaktig relation? Innebär det att människor med funktionsnedsättning alltid måste gå till samma restaurang och äta? Innebär det att de alltid måste handla i samma affär eller besöka samma biograf eller kulturevenemang? Eller innebär det att människor med funktionsnedsättning måste besöka ett ställe en gång per dag, en gång , en gång eller en gång ?Här är lagstiftningen otydlig och svårtolkad. Vad är det som gäller? Hur kan man till exempel uppnå varaktighet med en butik som säljer tv-apparater, cyklar eller kameror? Det är inget som man köper , eller ens . Affären kanske inte ens finns kvar mellan de tillfällen som personen behöver köpa en ny cykel eller en ny tv. Vad är det som gäller? Vi hoppas att vi får svar i denna debatt. Varaktig relation kanske innebär en favoritrestaurang, en närbutik eller en frisör. Men många av dem har inte tio anställda, och då blir lagstiftningen betydelselös och kommer inte att ge något resultat om inte ägaren ser möjligheterna som det ändå innebär att få nya kunder.Det kan låta som om vi socialdemokrater är gnälliga, men vi vill ha ett samhälle som är tillgängligt för alla, även för de människor som har en funktionsnedsättning. Det handlar om deras mänskliga rättigheter.Jag vet att det är många som väntar på ett svar från ministern på frågan om varaktighet. Det känns inte okej, och det är inte bra för någon av oss att det är så här. Jag vill bara påminna om att vi alla kan få en funktionsnedsättning. Om vi har tur och får bli gamla kommer vi med största sannolikhet att få någon typ av funktionsnedsättning.Vi sparar därför inga pengar på att vänta, utan det är faktiskt dags att göra något åt det. Alla kommer nämligen att ha nytta av det, eftersom det skapar möjligheter för fler. Det skapar nya jobb, och affärer och restauranger kan få nya och fler kunder. Man har räknat på att det kan ge mycket pengar i vinst till företagen.Fler kan också få möjligheter att tillsammans med sin familj eller sina vänner få tillgång till hela vårt samhälle och få en större valfrihet.Herr talman! Vi har så mycket att lära av varandra genom att utbyta erfarenheter och framför allt få en ökad förståelse för varandras situation. Därför får vi inte glömma att kvinnor och män, flickor och pojkar, oavsett om de har någon funktionsnedsättning eller inte, är olika men ändå så lika. Och vi har olika behov.Man kan faktiskt se på fler sätt. Man kan höra och tala på olika sätt. Och vi kan ta oss fram på många olika sätt.En del är föräldrar till små barn, och en del är föräldrar till stora barn. En del är väldigt unga, en del är lite äldre och en del är precis som jag mitt i livet.Alla har vi, som sagt, olika behov av företagens tjänster och varor i livets olika skeenden. Vi har olika behov av hälso- och sjukvård. Men vi är alla människor som vill få känna oss just som människor, fria att kunna välja var vi vill handla, var vi vill äta och vilken vårdcentral vi vill gå till. Därför är vi socialdemokrater emot undantaget.Herr talman! I utskottet finns det majoritet för att undantagen inte ska få gälla hälso- och sjukvård, men det reserverar sig regeringspartierna mot. , tycker att det är okej att företag inom hälso- och sjukvård som har färre än tio anställda ska ha rätt att diskriminera människor med funktionsnedsättningar så att de inte är tillgängliga för dem.Företagets vinster går före människornas behov, och den så kallade valfriheten, som regeringspartierna är kända för, blir inte tillgänglig för människor med funktionshinder.Till sist, herr talman: kan inte träffas, kompetens går vi miste om och det finns så många kunder som företagare förlorar om vi inte vågar satsa på just tillgänglighet även för den som har en funktionsnedsättning. Vi Socialdemokrater värnar om jobben och småföretagen och vill att de ska växa och våga anställa fler.Att det, enligt utredning Bortom fagert tal, ska finnas en skälighetsbedömning tycker vi är ett bra resonemang. Det är viktigt att åtgärdens storlek är rimlig, men alla hinder är inte stora eller dyra att göra något åt. Därför måste diskrimineringsskyddet mot bristande tillgänglighet gälla fler företag.Därför yrkar jag bifall till vår reservation 1, men självklart står vi bakom samtliga våra reservationer. Jag yrkar också bifall till en trevlig sommar för er alla. Vi debatterar arbetsmarknadsutskottets betänkande Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering m.m. I betänkandet finns 21 reservationer och ett särskilt yttrande. I betänkandet behandlas också 37 motionsyrkanden om diskrimineringsfrågor från den allmänna motionstiden 2013.Det regeringen föreslår i propositionen är ändringar i diskrimineringslagen som innebär att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning införs som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen.Diskrimineringsförbudet mot bristande tillgänglighet föreslås gälla för alla de samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller , med undantag för tillhandahållande av bostäder. finns ett diskrimineringsförbud mot bristande tillgänglighet som endast gäller i delar av arbetslivet och utbildningsområdet.Vad gäller tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte ska gälla för privatpersoner eller för företag som vid det senaste årsskiftet sysselsatte färre än tio arbetstagare. Enligt propositionen ska samma undantag gälla inom hälso- och sjukvårdens område. Som vi hörde här har oppositionen i utskottet - S, MP, SD och V - gått samman och fått majoritet för att det inte ska vara något undantag vad gäller hälso- och sjukvårdens områden.I fråga om tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte ska gälla om det krävs åtgärder beträffande fastigheter och byggnader som går utöver de krav på tillgänglighet som finns i bygglag eller startbesked för den aktuella fastigheten eller byggnaden.I propositionen föreslås också att ordet funktionshinder i olika lagtexter byts ut mot ordet funktionsnedsättning. Ordet funktionsnedsättning används alltmer i dagligt tal i debatten. skrivs det också in i lagtexten.Den 1 januari 2015 ska lagändringarna träda i kraft, enligt propositionen.Herr talman! När vi diskuterar dålig tillgänglighet som grund för diskriminering i svensk lagtext är det viktigt att nämna de avtal och internationella konventioner som åtagit sig att följa för att motverka diskriminering. Principen om icke diskriminering är central i om mänskliga rättigheter. EU har rättsliga bestämmelser som har betydelse för frågor om diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Detta har vi också att förhålla oss till.