bet · H101FiU26 · 2014-02-04 00:00:00 — Bakom förändringen ligger bl.a. en omfattande parlamentarisk utredning där det kommunalekonomiska utjämningssystemet har utretts grundligt. Utskottet anser därför att det inte finns skäl att nu göra ytterligare förändringar av systemet. När det gäller utjämning av LSS-kostnader anser utskottet att de nu gällande reglerna är tydliga och att de i princip fungerar som det kommunala utjämningssystemet, dvs. kommuner med en beräknad strukturell kostnad för verksamhet enligt LSS som överstiger genomsnittet i riket får ett utjämningsbidrag från staten. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift till staten som betalas av kommuner med en beräknad strukturell kostnad för verksamhet enligt LSS som understiger genomsnittet för riket. Mot bakgrund av det ovan anförda avslår utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillsynsavgifter. Utskottet hänvisar till befintlig lagstiftning på området samt till pågående utredning i frågan. I tre motioner tas frågor om kommunala tillsynsavgifter upp. I motion 2013/14:Fi217 av och (båda S) framhålls att kontrollen av skattefinansierad privat verksamhet inom välfärdssektorn behöver bli bättre. Motionärerna anser att kommunerna ska kontrollera verksamheten i privata företag inom välfärdssektorn som i sin tur ska betala en kontrollavgift som ska finansiera kontrollverksamheten. Även i motion 2013/14:Fi265 av m.fl. (S) framhålls att en tillsynsavgift ska tas ut av privata bolag som startar offentlig verksamhet. (M) anser i motion 2013/14:Fi219 att det inte är skäligt att en kommun tar ut tillsynsavgifter utan att ha genomfört tillsynsbesök. Motionären anser att en kommun inte ska få ta ut avgifter annat än i samband med tillsynsbesök. I direktivet Ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (dir. 2012:131) framhålls att för att eventuella högre krav vid tillståndsgivning och drift av verksamhet ska vara effektiva måste det finnas en fungerande kontroll och sanktionsmöjligheter om kraven inte uppfylls. Utredaren ska därför bl.a. överväga om det finns behov av att utöka berörda tillsynsmyndigheters sanktionsmöjligheter, samt föreslå författningsändringar och andra åtgärder som utredaren finner befogade utifrån sitt uppdrag. Uppdraget skulle ha redovisats men har förlängts till (se dir. 2014:3). lämnade Utredningen om en kommunallag för framtiden sitt delbetänkande Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53). Enligt utredningen varierar kvaliteten på uppföljningen av privata utförare över landet. Utredningen anser därför att det behövs ett mer strategiskt förhållningssätt när kommuner och landsting överlämnar verksamhet till privata utförare. Ett flertal åtgärder föreslås för att stärka kontrollen och insynen när kommuner och landsting anlitar privata utförare. Enligt 8 kap. 3b § kommunallagen får kommuner och landsting ta ut avgifter för tjänster och nyttigheter som de tillhandahåller. Enligt självkostnadsprincipen får kommuner och landsting inte ta ut högre avgifter än vad som svarar mot kostnaderna för tjänsterna eller nyttigheterna (8 kap. 3 c § kommunallagen). Självkostnadsprincipen gäller som huvudregel oberoende av om verksamheten bedrivs i egen regi eller genom att utomstående entreprenörer anlitas. Självkostnadsprincipen innebär inte att avgifterna aldrig får överstiga kostnaderna. Avgiftsuttagen grundas på kalkylerade och budgeterade kostnader. Därmed ingår ett flertal osäkra komponenter, och det är därför inte möjligt att alltid uppnå en fullständig överensstämmelse mellan kostnader och avgifter. Ett överuttag av avgifter godtas därför så länge avgifterna inte väsentligen överstiger självkostnaderna för verksamheten (Den kommunala kompetensen SOU 2007:72). Enligt uppgift från Kommuner och Landsting (SKL) bestämmer t.ex. Miljökontoret om tillsyn av ett företag ska göras varje, vartannat eller . Det uppges vara svårt att fördela kostnaderna för tillsynen på ett rättvist sätt . Därför anpassas avgifterna så att de blir jämnt fördelade . Det innebär att företag kan få en årlig avgift även de år då tillsynsbesök inte sker. Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat motioner med frågor om kommunala tillsynsavgifter, bl.a. i betänkande 2010/11:FiU30 Kommunala frågor. I betänkandet framhöll utskottet att det är helt i enlighet med regelverket att ta ut tillsynsavgifter utan att en kontroll nödvändigtvis har genomförts. Utskottet anser inte att det finns skäl att införa ett förbud mot uttag av tillsynsavgifter då kontroll inte sker. När det gäller uttag av tillsynsavgifter för kontroll av privata bolag inom välfärdssektorn kan utskottet notera att det pågår en utredning i frågan. Utskottet kan också notera att regeringen avser att överlämna en proposition om privata utförare av verksamhet. Utskottet vill därför invänta utredningens resultat innan eventuella åtgärder vidtas. Med det anförda avslår utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om mål för handläggningstider. Utskottet hänvisar till redan vidtagna åtgärder. Jämför reservation 7 (MP). I partimotion 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) anförs att nya steg ska tas för att ytterligare minska regelbyråkratin genom att korta de långa handläggningstiderna inom kommuner och länsstyrelser. Samtliga ärenden ska förses med mål för hur handläggningen får ta (yrkande 9). I samband med budgetpropositionen fattade beslut om åtgärder för att korta handläggningstiderna på länsstyrelserna (prop. 2012/13:1, bet. 2013:KU1, rskr. 2012/13:80). Beslut fattades bl.a. om tydliga inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider för överklagandeärenden av kommunens beslut enligt (2010:900). Beslut fattades också om ökade anslag –2016 för att korta handläggningstiderna, öka förutsägbarheten och minska variationen mellan länen. gav regeringen 16 myndigheter i uppdrag att minska handläggningstider, ta hand om regelförenklingsförslag från företag samt redovisa hur de bidrar till att uppfylla regeringens mål om att bl.a. förenkla för företag när det gäller onödigt regelkrångel. har fått i uppdrag att sammanställa hur arbetet går på myndigheterna och återrapportera till med start (pressmeddelande , ). gav regeringen i uppdrag att genomföra insatser för att underlätta regelbördan och förbättra servicen för företag på kommun- och länsnivå. Det handlar t.ex. om att genomföra ett förenklingsforum där kommuner ska kunna föra dialog och utbyta erfarenheter. Uppdraget gavs för att skapa större förståelse för företagens villkor och vad som är viktigt för företagen i handläggningen av enskilda ärenden hos myndigheter på lokal och regional nivå. erbjuder även kommunerna utbildningar i samarbete med Kommuner och Landsting. Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att komma till rätta med långa handläggningstider. Bland annat har anslagen utökats. Dessutom har 16 myndigheter fått i uppdrag att minska handläggningstider, ta hand om regelförenklingsförslag från företag samt redovisa hur de bidrar till att uppfylla regeringens mål om att bl.a. förenkla för företag när det gäller onödigt regelkrångel. På uppdrag av regeringen genomför dessutom insatser för att underlätta regelbördan och förbättra servicen för företag på kommun- och länsnivå. Utskottet anser att regeringen har vidtagit flera åtgärder på området och att det inte finns skäl att nu vidta ytterligare åtgärder. Därför avslås motionsyrkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om reglering av vissa kvalitetsrelaterade kostnader. 2013/14:Fi244 av och (båda S), 2013/14:Fi251 av m.fl. (S), 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:Fi286 av m.fl. (S) samt 2013/14:Fi212 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3, 5, 7 och 9 samt 2013/14:N328 av (KD) yrkande 4. Vi socialdemokrater anser att skattemedel ska användas effektivt. Ingen vinst ska kunna tas ut på bekostnad av kvaliteten, utan kvaliteten ska vara hög och likvärdig oavsett om skattefinansierad verksamhet bedrivs i privat eller i offentlig regi. En betydande andel av den offentligt finansierade välfärden bedrivs av vinstdrivande företag. Det har bl.a. skapat stora problem i form av överetablering, ineffektivitet, segregation och brist på likvärdighet. Dessutom finns flera exempel på en försämrad kvalitet i dessa privata företag, bl.a. i form av en lägre personaltäthet i friskolor och på äldreboenden. Därför ska personaltäthet, personalkostnader och andra kvalitetsrelaterade kostnader regleras i lagar och förordningar, så att de inte kan vara väsentligt lägre i privata verksamheter än i respektive eller landstingskommunal verksamhet. Genom att på detta sätt begränsa vinstuttaget i privata företag kan kvaliteten höjas och en effektivare användning av skattemedel garanteras. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om reglering av vissa kvalitetsrelaterade kostnader. Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter, punkt 1 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en syftesparagraf och om driften av universitetssjukhus. 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3, 5, 7 och 9 samt 2013/14:Fi212 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 2013/14:Fi244 av och (båda S), 2013/14:Fi251 av m.fl. (S), 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Fi286 av m.fl. (S) och 2013/14:N328 av (KD) yrkande 4. Vi i ser positivt på en mångfald av aktörer inom välfärden. Men för att man ska få driva verksamhet inom välfärdssektorn ska syftet med verksamheten vara att tillhandahålla utbildning, vård eller omsorg, inte att dela ut vinst. Skattemedel ska användas till den verksamhet de är avsedda för, och eventuella överskott ska återinvesteras i verksamheten. För att få tillstånd att bedriva offentligt finansierad välfärdsverksamhet ska privata bolag därför krävas på en syftesparagraf. Av paragrafen ska det framgå att syftet med verksamheten är ett annat än att dela ut vinst till ägarna. Skolföretag ska i bolagsordningen ange utbildning och inte vinst. Samma princip ska gälla inom vård och omsorg. På detta sätt vill vi få bort kommersiellt inriktade aktörer och i stället främja den idéburna verksamheten inom välfärdssektorn. För att garantera en likartad och rättvis vårdstruktur i hela landet bör däremot inte försäljning och överlåtelse av driften av universitetssjukhus tillåtas. Verksamheter inom välfärdens områden ska ha en god kvalitet, utgå från brukarnas behov samt ha goda villkor för de anställda och en långsiktigt hållbar ekonomi. För att garantera en god kvalitet krävs bl.a. ett långsiktigt ägande, kontinuitet, förutsättningar för anställda att göra ett bra jobb och en god personaltäthet. En central åtgärd för att uppnå detta är också att de generella statsbidragen höjs. Dessutom bör resurserna riktas till en ökad personaltäthet i skolan, vården och omsorgen. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om en syftesparagraf och om driften av universitetssjukhus. Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avkommersialisering av välfärden. 2013/14:Fi212 av m.fl. (V) yrkandena 1–7 och 2013/14:Fi244 av och (båda S), 2013/14:Fi251 av m.fl. (S), 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3, 5, 7 och 9, 2013/14:Fi286 av m.fl. (S) och 2013/14:N328 av (KD) yrkande 4. Den grundläggande principen vid fördelning av skattemedel till vård, skola och omsorg ska vara att det sker efter människors behov och inte efter företags möjlighet att göra vinst. Kvaliteten ska vara hög och likvärdig oavsett var man bor. Därför bör det regleras under vilka förhållanden som skattemedel kan gå till icke-offentliga välfärdsutövare. I kärnverksamheterna inom vård, skola och omsorg ska det inte vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel. All eventuell icke-offentlig verksamhet ska som huvudregel bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning alternativt av ideella aktörer eller vinstdrivande kooperativ. Kommunen eller ska vara den som beslutar var och när icke-offentliga aktörer får etableras. En förutsättning för en riktig bra skola, vård och omsorg är att ägarna och huvudmännen fokuserar på det viktigaste, nämligen kvaliteten och behoven. Det ska alltid komma i första hand och inte möjligheten att berika sig på verksamheten. För att uppnå en likvärdig välfärd med hög kvalitet är det nödvändigt att den avkommersialiseras. Genom att ta bort de kommersiella intressena skapas fokus på den behovsstyrda välfärdens kvalitet och jämlikhet. Skattepengar som avsetts till välfärden ska gå till att öka personaltätheten och höja kvaliteten och inte till vinster för riskkapitalbolagens ägare. Regeringen bör därför lämna en proposition med lagförslag om vinstbegränsning inom välfärdsverksamhetens områden. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om avkommersialisering av välfärden. Avknoppning av verksamhet, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om investeringsskydd i skattefinansierad verksamhet. 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:Fi229 av (M), 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 3 och 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkande 6. För oss socialdemokrater är kvalitet och likvärdighet viktigast i hälso- och sjukvården. I flera borgerligt styrda landsting och regioner har det genomförts omfattande privatiseringar av hälso- och sjukvårdsverksamheter utan annat syfte än att privatisera gemensam egendom och gemensamma uppgifter. sker dessa utförsäljningar genom att verksamhet mer eller mindre slumpas bort. Vi motsätter oss denna politik. Det är kvalitet och likvärdighet, patientnytta och säkerhet som ska styra sjukvården, inte privatiseringar av ideologiska skäl. Därför bör regeringen lämna förslag om en ny lag om investeringsskydd så att skattefinansierad verksamhet inte kan säljas ut till privata ägare till underpris. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om investeringsskydd i skattefinansierad verksamhet. Avknoppning av verksamhet, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förbud mot försäljning av verksamhet till underpris. 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:Fi229 av (M) och 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 3. Vi sverigedemokrater vill betona valfrihet och inflytande för föräldrar och elever. Frågan om valfrihet och konkurrens får dock inte bli ett självändamål, vilket vi anser att det har blivit vid en del kommunala avknoppningar. Det finns flera uppmärksammade exempel på att verksamhet har knoppats av till underpris. Genom dessa avknoppningar har verksamheten överlåtits till personalen i ett riktat erbjudande, utan konkurrens och utan transparens. Vi anser att det inte bara är förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling, utan det är även orationellt och oetiskt. Därför bör det i lag införas ett förbud mot att verksamhet säljs ut till underpris. Regeringen bör lämna en proposition med lagförslag. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om förbud mot försäljning av verksamhet till underpris. Kommunala utjämningssystem, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av det nationella utjämningssystemet för kostnadsskillnader inom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). 2013/14:Fi303 av och (båda S) och 2013/14:Fi297 av (M), 2013/14:Fi313 av (C) och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 1. har beslutat om ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Ändringarna trädde i kraft och har bl.a. föregåtts av en parlamentarisk utredning. Vi anser att det nu är dags att se över och utvärdera det nationella utjämningssystemet för kostnadsskillnader inom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Det finns bl.a. oklarheter om hur kostnaderna ska fördelas mellan och kommunerna samt mellan kommunerna. Dessa oklarheter behöver utredas närmare. Dessutom är kostnaderna för LSS-verksamheten ojämnt fördelade mellan kommunerna, trots det utjämningssystem som har införts. Det gör att förutsättningarna för kommunerna att bedriva en bra LSS-verksamhet ser väldigt olika ut i landet. Därför ska en översyn och en utvärdering göras av det nationella utjämningssystemet för kostnadsskillnader när det gäller verksamhet som bedrivs enligt LSS. Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om utvärdering av det nationella utjämningssystemet för kostnadsskillnader inom LSS. Regelbyråkrati och handläggningstider, punkt 5 (MP) av Per (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mål för handläggningstider. 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 9. Vi i anser att nyckeln till nya jobb finns hos småföretagare. Vi anser att småföretagare förtjänar en politik som gynnar entreprenörskap och innovation. Det behövs en politik som underlättar för nya företag att starta upp, utvecklas och anställa fler. Ett steg i den riktningen är att minska regelkrånglet för företagare. Detta kan bl.a. uppnås genom att de långa handläggningstiderna inom kommuner och länsstyrelser kortas. Regeringen bör verka för att samtliga ärenden förses med ett mål för hur handläggningen för olika typer av ärenden får ta. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om mål för handläggningstider. Kommunala utjämningssystem, punkt 3 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi socialdemokrater välkomnar den ändring av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning som beslutade om 2013 och som trädde i kraft . Det behövdes ett rättvisare system för kommunsektorn. Däremot anser vi att det var olyckligt att det förslag som låg till grund för ändringen avvek från det förslag som den parlamentariska utredningen lämnade till regeringen i SOU 2011:39. Regeringens avvikelse innebar att omfördelades till i huvudsak ett tiotal moderatstyrda höginkomstkommuner. Denna moderatbonus tycker vi är orimlig. Vi anser att denna moderatbonus borde ha fördelats till samtliga kommuner och landsting inom ramen för utjämningssystemet. Avknoppning av verksamhet, punkt 2 (V) (V) anför: Det befintliga regelverket och gjorda utredningar visar att det är tydligt vad som gäller vid avknoppning av verksamhet. Det innebär att den befintliga lagstiftningen inte lämnar något utrymme för försäljning av egendom till lägre pris än det värde som fastställts vid en oberoende värdering och att det är verksamhetens hela värde som då ska värderas. Trots detta finns det flera exempel på hur skattefinansierad välfärdsverksamhet har sålts ut till underpris, där företagen som har tagit över verksamheterna endast har behövt betala för inventarierna. Inte nog med att det är olagligt att sälja ut till underpris, det innebär också att skattekronor skänks bort. Detta anser vi är orimligt. Konsekvenser och eventuella sanktioner av detta handlade borde därför ses över. Människors behov ska inte vara varor till salu på en marknad. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Fi212 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den grundläggande principen vid fördelning av skattemedel till vård, skola och omsorg ska vara att detta ska ske efter människors behov och inte efter företags möjligheter till lönsamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i kärnverksamheterna inom vård, skola och äldreomsorg inte ska vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en vinstbegränsning bör införas som innebär att eventuell icke-offentlig verksamhet som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen, alternativt av ideella aktörer och/eller icke vinstdrivande kooperativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring i 32 kap. aktiebolagslagen och konsekvensändringar i berörda delar av skollagen och hälso- och sjukvårdslagen. beslutar att upphäva lagen (2008:962) om valfrihetssystem samt berörda delar i skollagen och hälso- och sjukvårdslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras ändringar i skollagen samt hälso- och sjukvårdslagen så att huvudmannen för en välfärdsverksamhet ska besluta när och var icke-offentliga aktörer får etableras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vilka typer av icke-offentliga aktörer som får etablera sig. 2013/14:Fi217 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skattefinansierade privata verksamheter inom välfärdssektorn ska betala en kontrollavgift som ska finansiera de kontroller av verksamheten som kommunen ska utföra. 2013/14:Fi219 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en kommun inte får ta ut tillsynsavgifter annat än i samband med tillsynsbesök. 2013/14:Fi229 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lika villkor för privata aktörer i välfärden. 2013/14:Fi244 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en skärpt lagstiftning för att säkra att kvaliteten i välfärden sätts före vinstintresse hos ägarna. 2013/14:Fi251 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella kvalitetslagar i välfärden. 2013/14:Fi265 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av systemet för konkurrensutsättning av offentlig verksamhet som inkluderar möjligheten att ta ut en tillsynsavgift av utförarna. 2013/14:Fi271 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att med ledning av denna motion låta utreda och presentera förslag för att så långt det är möjligt förhindra vinstuttag eller andra uttag av överskott ur offentligt finansierade välfärdstjänster och skola. 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att eventuella överskott inom skola, vård och omsorg ska återinvesteras för att utveckla verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillstånd att bedriva vård-, omsorgs- och skolverksamhet för offentliga medel endast ska ges till dem som i sin bolagsordning eller stadga angivit att bolagets syfte är annat än att dela ut vinst till ägarna.