bet · H101NU15 · 2014-04-01 00:00:00 — Även reglerna om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk kommer att ändras. antog EU ett direktiv på området som bl.a. syftar till att stimulera gränsöverskridande licensiering av musik. Regeringen har till följd av detta tillsatt en utredning som ska föreslå de ändringar som är nödvändiga för att genomföra direktivet. I övrigt kan utskottet konstatera att arbetet inom EU med att modernisera EU:s upphovsrättslagstiftning fortsätter. Som nämnts ovan har utskottet tidigare avstyrkt förslag om att skyddstiderna generellt ska förkortas inom det upphovsrättsliga området (bet. 2012/13:NU21). Som också redovisats har utskottet funnit att det inte varit vare sig meningsfullt eller önskvärt att verka för en sådan ändring. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Sammantaget finns det således inte några skäl att ta initiativ till vare sig en översyn eller en anpassning av upphovsrättslagstiftningen i olika delar. När det gäller de frågor om tillgång till tjänster och data som tas upp i motion 2013/14:N441 (MP) har finansutskottet avstyrkt motioner om tillgången och återanvändningen av data som finns i den statliga förvaltningen (bet. 2013/14:FiU25). I dessa delar hänvisar utskottet till finansutskottets ställningstaganden (se ovan). Utskottet har tidigare även behandlat motioner om en särskild förhandlingsordning i upphovsrättslagstiftningen och om ändringar av reglerna om rättshjälp som tas upp i motion 2013/14:N441 (MP). Utskottet vill här framhålla att dessa frågor bereds inom . Med hänvisning till att utskottet inte vill föregripa detta arbete och till vad utskottet har framfört i sina tidigare ställningstaganden finns det inte några skäl att göra några uttalanden med anledning av de aktuella motionsyrkandena. Vidare delar utskottet motionärens generella inställning i motion 2013/14:283 (M) om betydelsen av rättsäkerhet i tvister om immaterialrättigheter. Mot bakgrund av de uppgifter som redovisats ovan om ip-ombud ser utskottet emellertid inte någon anledning att gå vidare med ett tillkännagivande så som motionären begär. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:N283 (M) och 2013/14:N441 (MP) i de här aktuella delarna. Litterära och konstnärliga verk Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en ändring av upphovsrättslagen när det gäller återgivning av konstverk i anslutning till kritiska texter. Utskottet hänvisar till ett tidigare ställningstagande i frågan där det framförde att det saknas anledning att försöka initiera en omförhandling av det EU-direktiv som styr den aktuella bestämmelsen. Jämför reservation 4 (MP). I kommittémotion 2013/14:N441 av m.fl. (MP) framförs att kritisk granskning av bilder är tillåtet i tryckta medier, men inte i digital form. bör enligt motionärerna ändra tolkningen av det s.k. Infosocdirektivet och tillåta återgivning av konstverk i anslutning till kritiska texter även i digital form på precis samma sätt som det tillåts för citat ur offentliga verk. I motionen förordas att beslutar om ändring av 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att bisatsen dock inte i digital form stryks (yrkande 39). Ett i det närmaste identiskt yrkande återfinns i motion 2013/14:N211 av m.fl. (MP). I fråga om ändringar i reglerna för litterära och konstnärliga verk avstyrkte ett enhälligt utskott ett motionsyrkande om en översyn av frågan om återgivning i digital form av konstverk i anslutning till texten i en kritisk framställning och anförde då följande (bet. 2010/11:NU11 s. 24): När det s.k. Infosocdirektivet genomfördes i konstaterades att det inte var möjligt att ha kvar en bestämmelse som inskränkte upphovsrättsinnehavarnas ensamrättigheter vad gällde återgivning i digital form av konstverk i anslutning till texten i en kritisk framställning. Utskottet anser att det saknas anledning att nu försöka initiera en omförhandling av direktivet i denna fråga. Litterära och konstnärliga verk Före gällde enligt 23 § upphovsrättslagen att offentliggjorda konstverk under vissa förutsättningar fritt fick återges i kritiska eller vetenskapliga framställningar i anslutning till texten samt i tidningar eller tidskrifter i samband med en redogörelse för en dagshändelse. I samband med att man införde det s.k. Infosocdirektivet gjordes vissa ändringar i bestämmelsen. I kritiska framställningar får konstverk numera inte återges i digital form, t.ex. på internet (jfr 23 § första stycket 2 upphovsrättslagen). När det gäller inskränkningen i ensamrättigheterna för kritiska framställningar konstaterade den dåvarande regeringen att det inte fanns någon artikel i direktivet som gjorde det möjligt att behålla en inskränkning för annat än analog användning (prop. 2004/05:110, bet. 2004/05:LU27). Det finns enligt inga planer på att överväga dessa frågor på nytt på nationell nivå och det finns heller inte några planer att på nationell nivå se över inskränkningarna i upphovsrättslagen. När det gäller ändringar i reglerna om litterära och konstnärliga verk framhöll utskottet (bet. 2010/11:NU11) att regelverket styrs av och att det saknas anledning att initiera en omförhandling av dessa regler på EU-nivå. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker därmed motionerna 2013/14:N211 (MP) och 2013/14:N441 (MP) i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkt immaterialrätt inom olika områden, det civilrättsliga sanktionsdirektivet, fildelning och privatkopieringsersättning. Utskottet hänvisar främst till vad utskottet tidigare framfört och till pågående arbete på nationell nivå och EU-nivå. Jämför reservation 5 (MP, V). (M) anför i motion 2013/14:N270 att det är viktigt att det finns ett skydd för designprodukter med målsättningen att uppmuntra designers och stärka möjligheterna att motverka plagiatorer. Motionären anser därför att regeringen bör se över möjligheterna att stärka immaterialrätten och designskyddet. I motion 2013/14:N390 av (M) framförs att skyddet för ett varumärke är en grundläggande princip för allt företagande, men att det finns tydliga hot mot denna princip. Att förbjuda exponering av lagliga, om än dock hälsofarliga, varor har föreslagits av Europeiska kommissionen. Motionären påpekar att en liknande diskussion även pågår på hemmaplan och att bör ta tydlig ställning mot denna typ av lagstiftning och arbeta aktivt inom EU för att motverka sådana förslag. I kommittémotion 2013/14:N441 av m.fl. (MP) anförs att Ipredlagen inte har lett till minskad fildelning och inte heller till attitydförändringar gällande fildelning. Motionärerna är motståndare till att användares kontoinformation lämnas ut till privata företag, vilket anges vara konsekvensen av Ipredlagen. Motionärerna anser därför att regeringen bl.a. bör verka för att Ipredlagen ska rivas upp eller omförhandlas (yrkande 11). I motion 2013/14:N318 av (SD) anförs att lagstiftningen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område innebär att företag och organisationer kan bedriva brottsbekämpning. Det anses i motionen inte vara rimligt att eventuella mål hanteras som civilmål där den svarande själv får stå för alla rättegångskostnader. m.fl. (MP) anför i kommittémotion 2013/14:N441 att upphovsrätten måste reformeras för att möjliggöra en bredare spridning av information och kultur via internet. I stället för kriminalisering av icke-kommersiell, privat, småskalig fildelning av upphovsrättsskyddade verk bör fokus enligt motionen ligga på åtal av brott mot upphovsrätten som begås av personer och företag som faktiskt tjänar pengar på fildelning som inte ger ersättning till upphovsmän och konstnärer (yrkande 7). I motionen anförs vidare att om dagens förbud mot fildelning ska upprätthållas och bli framgångsrikt krävs en ökad övervakning av individers beteende på internet. Motionärerna begär att icke-kommersiellt bruk av upphovsrättsskyddat material ska vara avkriminaliserat på EU-nivå (yrkande 8). I motion 2013/14:N306 av m.fl. (S) anförs att konflikten mellan upphovsrättsinnehavarnas rätt till ersättning och rätten att kopiera upphovsrättsskyddat material för eget bruk har lösts med hjälp av Copyswede och privatkopieringsersättning på produkter särskilt ämnade för privatkopiering. Enligt motionen fungerar systemet inte längre och det behövs därför en översyn av upphovsrättslagen. (M) framför i motion 2013/14:N228 att det är självklart att upphovsmän ska få ersättning för sitt arbete, men att den s.k. kassettbandsskatten som är till för detta ändamål är en rest från en svunnen tid och inte är anpassad efter dagen tekniska förutsättningar. Motionären anser därför att regeringen bör se över möjligheten att ta fram ett nytt modernt system i samråd mellan politiken, upphovsmakarna och branschorganisationerna. I motion 2013/14:N326 av (M) anförs att det inte längre finns någon plattform för ett fortsatt användande av piratkopieringsersättningen. Enlig motionären bör därför en översyn av utsikterna för ett eventuellt avskaffande av lagen vara aktuell. Utöver detta begär motionären att man bör se över rimligheten i att företag innehar rätten att driva in påtvingade avgifter. Enligt motionen borde aktivt driva denna typ av fråga på EU-nivå. När det gäller stärkt skydd för varumärken avstyrkte ett enhälligt utskott (bet. 2011/12:NU9) en motion om att ska agera aktivt inom EU när det gäller att försvara skyddet för varumärken, och att detta även ska gälla tobaksvaror. Utskottet har vidare vid ett flertal tidigare tillfällen behandlat likalydande motionsyrkanden vad gäller det civilrättsliga sanktionsdirektivet. Motioner på detta område behandlades därför i förenklad ordning (bet. 2012/13:NU21). avstyrkte utskottet (bet. 2011/12:NU9) förslag om det civilrättsliga sanktionsdirektivet med hänvisning dels till sitt ställningstagande i samband med att det civilrättsliga sanktionsdirektivet genomfördes i svensk lagstiftning då en motion med delvis liknande motivering avslogs av , dels till sina ställningstaganden och i samband med att likalydande motionsyrkanden åter framfördes. Avvikande uppfattningar framfördes i tre reservationer (S, MP, V), varav två gällde motiveringen. Angående fildelning avstyrkte utskottet motionsyrkanden identiska med de som behandlas i detta betänkande (bet. 2010/11:NU11) och (bet. 2011/12:NU9) samt med förenklad behandling (bet. 2012/13:NU21). I samband med behandlingen (bet. 2011/12:NU9) redovisades en avvikande uppfattning i en reservation (MP, V). Inom området för privatkopieringsersättning har ett enhälligt utskott tidigare avstyrkt identiska och liknande motioner som de som behandlas i detta betänkande (bet. 2011/12:NU9). Stärkt immaterialrätt och designskydd Som angetts ovan i avsnittet om patentskydd anger regeringen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24) att immaterialrätten är ett nyckelområde för tillväxt och konkurrenskraft och utgör en del av ramvillkoren för innovation både inom universitet och högskolor och det omgivande samhället. Immaterialrätten gör det möjligt för den individ eller organisation som har utvecklat en ny idé eller skapat något kreativt att, med vissa begränsningar, tillgodogöra sig värdet av det nya. Regeringen bedömer att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Det blir därför allt viktigare för företagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kontroll över de immateriella tillgångarna. Kraven ökar både på företagens egen kompetens och på kompetensen och kunskapen hos rådgivare och expertis. PRV har här en viktig roll genom att bl.a. informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. Vidare har regeringen gett PRV och i uppdrag att förbättra finansiering, rådgivning och kompetenshöjning – framför allt för kunskapsintensiva små och medelstora företag – när det gäller affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. När det gäller det s.k. designskyddet så är detta reglerat främst genom mönsterskyddslagen (1970:485) och mönsterskyddsförordningen (1970:486). Mönsterskyddslagen innehåller bl.a. allmänna bestämmelser och grundläggande krav för registrering av design. Av lagen framgår att designskyddet är ett rent form- eller utseendeskydd och omfattar endast utseendet, inte funktionen eller tekniken. Skyddstiden är maximalt och utseendet ska vara resultatet av ett skapande arbete. När det gäller mönsterskydd uppger att man inte har några planer på att se över gällande lagstiftning. Som också framförts ovan i avsnittet om upphovsrättsliga frågor arbetar kommissionen för att modernisera rambestämmelserna om upphovsrätt. Detta uppges i kommissionens meddelande om innehåll i den digitala inre marknaden (KOM(2012) 789 slutlig). Utgångspunkten är att dessa bestämmelser ska förbli ändamålsenliga och främja en innovativ marknadspraxis för att garantera ett faktiskt erkännande och ersättning för rättighetshavare, samt för att tillhandahålla hållbara incitament för kreativitet, kulturell mångfald och innovation, öka urvalet av och öppna tillgången till lagliga erbjudanden för slutanvändare, tillåta att nya affärsmodeller uppstår och för att på ett mer effektivt sätt bidra till att bekämpa olagliga erbjudanden och piratkopiering. Kommissionen håller en öppen konsultation med anledning av de frågor som lyftes i det ovan nämnda meddelandet. När det vidare gäller stärkt varumärkesskydd och exponeringsförbud finns det enligt inget förslag om exponeringsförbud av varumärken på varor. Ett område där frågan om användning av varumärken berörs är dock märkning av tobaksprodukter. Kommissionen lade fram ett förslag till tobaksproduktsdirektiv (förslag till direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och liknande produkter, KOM(2012) 788 slutlig). Förslaget är en revidering av EU:s nuvarande tobaksproduktdirektiv (2001/37/EG). Direktivet berör bl.a. märkning av tobaksprodukter och hur stor del av en förpackning som ska vara täckt av hälsovarningar. antog förslaget till reviderat tobaksproduktdirektiv som parlamentet och ministerrådet enades provisoriskt om . Det antagna förslaget innebär bl.a. att varningsbilder ska täcka två tredjedelar av tobakspaketen. Medan dagens regler kräver att hälsovarningar, bilder eller texter täcker av tobakspaketens framsidor och av baksidorna ska hälsovarningarna med den nya lagen täcka av både fram- och baksidan. Varningarna ska innehålla bilder, vilket inte är fallet i de flesta EU-länder. Efter att ministerrådet formellt godkänt lagen har medlemsstaterna på sig att införa reglerna i nationell lagstiftning. Vidare kan nämnas att socialutskott kommer att behandla motionsyrkanden som rör bl.a. frågor om exponeringsförbud för tobaksvaror i butiker och neutrala eller anonyma förpackningar för tobaksvaror (bet. 2013/14:SoU13). Syftet med det civilrättsliga sanktionsdirektivet (även kallat Ipreddirektivet) är att närma medlemsstaternas lagstiftning till varandra när det gäller säkerställandet av skyddet för immateriella rättigheter för att på så sätt uppnå en hög, likvärdig och enhetlig skyddsnivå för immateriella rättigheter på den inre marknaden. beslutade (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11) att anta de lagändringar som följer av direktivet. Lagändringarna trädde i kraft och innebär som nämnts bl.a. att domstolarna har fått möjlighet att ålägga vissa aktörer att ge rättighetshavaren information om intrångsgörande varors och tjänsters ursprung och distributionsnät (s.k. informationsföreläggande). Genom införandet av informationsföreläggande skapades en möjlighet för domstolarna att ålägga en internetleverantör att ge rättighetshavaren information om vem som har det abonnemang som har använts för att begå ett intrång via internet. Efter det att gjort ett tillkännagivande till regeringen om inriktningen på och redovisningen av en utvärdering av lagstiftningen som regeringen aviserat i propositionen om det civilrättsliga sanktionsdirektivet (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11), gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att redovisa och utvärdera tillämpningen av bestämmelserna om skyddet av immateriella rättigheter på internet (dir. 2009:68). Uppdraget redovisades i betänkandet Utvärdering av IPRED-lagstiftningen (SOU 2012:51). redovisade resultatet av utvärderingen för utskottet. Utvecklingen av den digitala tekniken har medfört att upphovsrättsligt skyddade verk kan kopieras snabbt och enkelt och överföras mellan olika länder, t.ex. via internet, på ett helt annat sätt . Detta är bakgrunden till och rådets direktiv /29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället, det s.k. Infosocdirektivet. Infosocdirektivet syftade till att upprätthålla och anpassa balansen mellan den digitala utvecklingen och viktiga allmänna intressen av att få nyttja verk. Direktivet avser att harmonisera upphovsrätten så att den inte motverkar handel med varor och tjänster över medlemsstaternas gränser. Vidare är avsikten med direktivet att anpassa och komplettera den nuvarande lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter för att på ett tillfredsställande sätt svara mot den tekniska utvecklingen, t.ex. vad gäller nya nyttjandeformer. Ett annat syfte med direktivet är att främja sysselsättning och tillväxt. Genom en hög skyddsnivå avser direktivet att uppmuntra till investeringar i kreativ och innovativ verksamhet, investeringar som i sin tur leder till tillväxt och ökad konkurrenskraft för europeisk industri inom ett brett område av industri- och kultursektorerna. En hög skyddsnivå anges vara av avgörande betydelse för det intellektuella skapandet och gagnar såväl upphovsmän och närstående rättighetshavare som konsumenter och allmänheten i stort. bör det göras en skälig avvägning mellan rättighetshavarnas intressen och olika användarintressen. För att i någon mån kompensera för den lagliga kopieringen för privat bruk finns i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen) regler om privatkopieringsersättning (26 k–m §§). Därmed avses den ersättning som betalas för anordningar som är särskilt ägnade för framställning av kopior för privat bruk av ljud och rörliga bilder. I lagstiftningen finns inte närmare reglerat för vilka medier privatkopieringsersättning ska utgå utan endast att så ska ske för anordningar som är särskilt ägnade för kopiering för privat bruk. Ytterst är det upp till domstolarna att avgöra vilka anordningar som ska omfattas av ersättningsskyldigheten. Rätten till ersättning är relaterad till skyddade verk som har sänts ut i ljudradio eller television eller som har getts ut på anordningar genom vilka de kan återges. Rätten till del i ersättningen gäller också i förhållande till utövande konstnärer, framställare av fonogram och av inspelningar av rörliga bilder samt fotografier. Det är den näringsidkare som tillverkar eller importerar produkten som ska betala ersättningen till en organisation som företräder upphovsmännen. Den organisation som sköter privatkopieringsersättningen för upphovsmännen är Copyswede. När det gäller frågan om privatkopieringsersättning så är den föremål för översyn på EU-nivå där kommissionen håller en öppen konsultation beträffande upphovsrätt och den inre marknaden. Enligt vad som anförs i motion 2013/14:N270 (M) är det viktigt att det finns ett skydd för designprodukter med målsättningen att uppmuntra designers och stärka möjligheterna att motverka plagiatorer. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att det dels pågår ett arbete i med att stärka företagens hantering av immaterialrättsliga tillgångar, dels ett arbete på EU-nivå som innefattar frågan om piratkopiering. Utskottet kan inte annat än instämma i motionärens syn på att kreativt skapande inom design bör uppmuntras och att piratkopiering ska motverkas. Mot bakgrund av det arbete som pågår ser utskottet emellertid inga skäl att gå vidare med ett uttalande i enlighet med vad som föreslås i motionen. När det gäller stärkt skydd för varumärken avstyrkte ett enhälligt utskott (bet. 2011/12:NU9) ett förslag snarlikt det i motion 2013/14:N390 (M) om att ska agera aktivt inom EU för att försvara skyddet för varumärken. I anslutning till detta vill utskottet framhålla att motioner om exponeringsförbud kommer att behandlas av socialutskottet (bet. 2013/14:SoU13). Utskottet anser att det saknas skäl för någon annan bedömning än den som gjordes (bet. 2011/12:NU9) och menar att det inte bör vidtas några ytterligare åtgärder med anledning den aktuella motionen. Utskottet har vidare vid ett flertal tidigare tillfällen behandlat motionsyrkanden som är likalydande med dem i motionerna 2013/14:N441 (MP) och 2013/14:N318 (SD) vad gäller det civilrättsliga sanktionsdirektivet. 2011/12:NU9) hänvisade utskottet dels till sitt ställningstagande i samband med att det civilrättsliga sanktionsdirektivet genomfördes i svensk lagstiftning då en motion med en delvis liknande motivering avslogs av , dels till sina ställningstaganden och i samband med att likalydande förslag åter framfördes. Vidare vill utskottet påminna om att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att redovisa och utvärdera tillämpningen av bestämmelserna om skyddet av immateriella rättigheter på internet. Detta sedan hade gjort ett tillkännagivande till regeringen om inriktningen på och redovisningen av en utvärdering av lagstiftningen som regeringen hade aviserat i propositionen om det civilrättsliga sanktionsdirektivet (prop. 2008/09:67, bet. 2008/09:NU11). Uppdraget redovisades i betänkandet Utvärdering av IPRED-lagstiftningen (SOU 2012:51) och redovisade resultatet av utvärderingen för utskottet. Inte heller i detta fall anser utskottet att det finns något skäl att frångå vad det tidigare anfört då motsvarande förslag behandlats av . Angående fildelning har identiska förslag motsvarande de här aktuella i motion 2013/14:N441 (MP) tidigare avstyrkts av utskottet. Utskottet vidhåller den uppfattning som framfördes (bet. 2011/12:NU9) om att varken den personliga integriteten eller rätten till privatliv är absolut, utan att det är nödvändigt att göra avvägningar mot andra rättigheter och intressen, t.ex. skyddet för immateriella rättigheter. Även inom området för privatkopieringsersättning, vilket berörs i motionerna 2013/14:N228 (M), 2013/14:N306 (S) och 2013/14:N326 (M), har ett enhälligt utskott tidigare avstyrkt identiska och liknande motioner i förhållande till dem som behandlas i detta betänkande. 2011/12:NU9) anförde utskottet bl.a. att ersättning till upphovsmän för den lagliga privatkopiering som sker ser olika ut i de olika medlemsstaterna i EU och att en lösning bör av konkurrensskäl sökas på EU-nivå. Utöver detta kan utskottet konstatera att frågan om privatkopieringsersättning är föremål för en översyn på EU-nivå och innefattas i kommissionens öppna konsultation om upphovsrätt och den inre marknaden. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:N228 (M), 2013/14:N270 (M), 2013/14:N306 (S), 2013/14:N318 (SD), 2013/14:N326 (M), 2013/14:N390 (M) och 2013/14:N441 (MP) i de här aktuella delarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Patentskydd, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N209 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 25, 2013/14:N250 av (M), 2013/14:N268 av (M),