bet · H101TU17 · 2014-06-04 00:00:00 — Slutligen framhålls i den avvikande meningen att det är angeläget att invänta slutsatserna av regeringens tillsatta utredning (dir. 2014:64) innan man fattar beslut om en återreglering av flygtrafikledningstjänster. Utskottet anser att flygtrafikledningstjänsten, som är en mycket viktig myndighetsutövning, huvudsakligen bör utföras av en myndighet. Att flygtrafikledningstjänsten för luftrummet i anslutning till en flygplats öppnades för konkurrens berodde på starka önskemål från ett antal flygplatser som ansåg att Luftfartsverkets priser var för höga. Många flygplatsinnehavare upplevde kostnadsnivån, i kombination med små möjligheter att påverka den, som ett problem. När det gäller aspekten att civil och militär flygtrafikledning är integrerade i bör det framhållas att Försvarsmakten inte har några egna flygtrafikledare utan är beroende av för att få sina behov tillgodosedda. Det är synnerligen angeläget att Försvarsmaktens behov kan tillgodoses i alla beredskapslägen. I ett läge med höjd beredskap måste Försvarsmakten ha omedelbar och fullgod tillgång till flygtrafikledare för flygtrafikledningstjänsten. Försvarsmakten har uttalat att det behov som kan preciseras omfattar alla statliga flygplatser. Anledningen är att Försvarsmakten inte har tillräckligt många egna flygplatser utan måste använda sig av andra flygplatser för att fullgöra sitt uppdrag. De statliga flygplatserna ligger på strategiskt viktiga områden över hela landet och lämpar sig därför väl för att uppfylla Försvarsmaktens behov. Försvarsmakten är vidare beroende av för att fullgöra sitt uppdrag. Det är inte tillräckligt att en flygtrafikledare kan leda ett flygplan vid start och landning. Utskottet vill framhålla att den flygtrafiktjänst som Försvarsmakten får av innefattar avsevärt mycket mer som t.ex. samordning, utbildning och försvarsplanering. Utöver detta är det enligt utskottet olämpligt att privata företag har tillgång till känslig information om försvar. När det gäller försvarsplanering som innefattar mycket känsliga uppgifter bör dessa hanteras inom ramen för statlig verksamhet. Utskottet noterar att regeringen avser att utreda Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst. Utskottet har efterfrågat och erhållit Försvarsmaktens hållning i frågan och anser att det inte råder någon tvekan om vilka behoven är eller hur stora de är. Försvarsmakten har tydligt uppgivit att utskottsmajoritetens förslag om återreglering är nödvändiga och tillgodoser de behov Försvarsmakten har. Därtill kommer att Försvarsmaktens behov dessutom har utretts ett flertal gånger . Utskottet anser att det finns ett behov av politiskt tydlighet och av att en lagstiftning skyndsamt kommer på plats i denna fråga. Därför ser utskottet inte några skäl att invänta ytterligare en utredning om Försvarsmaktens – redan klarlagda – behov. framhåller i sitt yttrande att det unika svenska systemet med civil-militär integration ger såväl samhällsekonomiska som statsfinansiella vinster. Det tydliggörs i försvarsutskottets yttrande att det finns ett militärt behov av ett flertal civila flygplatser, företrädesvis statliga. Ett krav är att Försvarsmakten ska kunna verka i hela det svenska luftrummet och vid flygplatser under alla beredskapsskeden. Vidare betonas att för att ska kunna vara leverantör av flygtrafiktjänst åt militär luftfart förutsätts att verket bibehåller både volym, kapacitet och kompetens. Slutligen framhåller försvarsutskottet att konkurrensutsättningen också riskerar att rycka undan förutsättningarna för det svenska försvaret att skydda flygstridskrafterna genom spridning. Enligt trafikutskottets mening bör stor vikt läggas vid de synpunkter som lyfts fram av försvarsutskottet och där Försvarsmaktens behov ytterligare tydliggörs och riskerna med en fortsatt fullt konkurrensutsatt marknad lyfts fram. antog, som nämnts ovan, utskottets förslag till tillkännagivande om en återreglering av delar av flygtrafikledningstjänsten. Trots tillkännagivandet har regeringen inte återkommit till med något förslag på den efterfrågade lagändringen. Utskottet anser därför att bör ta initiativ till lagstiftning om en återreglering av flygtrafikledningstjänsten vid de flygplatser som ägs eller drivs av staten eller en juridisk person där staten har ett bestämmande inflytande. Utskottet har tagit intryck av de invändningar som har framförts av remissinstanser mot det förslag som regeringen lät remissbehandla. Där framkom att många regionala flygplatser befarade att förslaget skulle fördyra verksamheten för de regionala flygplatserna och att detta, i samverkan med andra faktorer, skulle medverka till att kommuner och landsting tvingas överväga sina flygplatsers framtid. Enligt utskottet är det angeläget att säkerställa en god tillgänglighet i hela landet. De regionala flygplatserna kan i detta sammanhang spela en betydelsefull roll. Utskottet finner att det är lämpligt att utforma ett lagförslag där hänsyn tas till den kritik som har framkommit och där de regionala flygplatsernas behov av att kunna kontrollera sina kostnader för flygtrafikledningstjänsten beaktas. Mot denna bakgrund finner utskottet det motiverat att inte ändra dessa flygplatsers nuvarande möjligheter att upphandla leverantörer av flygtrafikledningstjänster utan att Försvarsmakten ges möjlighet att ingripa. Utskottets lagförslag är således mindre omfattande än det förslag som regeringen har remitterat. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att ACR trätt in på marknaden och expanderat sin verksamhet utan att ha tillträde till Swedavias flygplatser. ansvarar ACR för flygtrafikledningstjänsten på ett antal regionala flygplatser i . Kontrakten sträcker sig . Det framstår inte som troligt att ACR skulle avveckla sin verksamhet vid de regionala flygplatserna på grund av att de statliga flygplatserna inte öppnar för konkurrens. De regionala flygplatserna har dessutom möjlighet att bedriva flygtrafikledning i egen regi. Utskottet hyser således tilltro till att de regionala flygplatserna även fortsättningsvis kommer att ha möjlighet att kontrollera kostnaden för flygtrafikledningstjänsten. anger i sitt yttrande att utskottet inte ser något hinder mot trafikutskottets förslag. Enligt näringsutskottet är det inte troligt att den marknad för flygtrafikledningstjänst som återstår efter ett beslut i enlighet med trafikutskottets förslag skulle vara ointressant för företag, särskilt inte om de redan har etablerat sig på marknaden. påpekar också att de regionala flygplatserna också har möjlighet att driva sin egen flygtrafikledningstjänst, vilket i viss utsträckning sker . När det gäller säkerhetsfrågan kan utskottet konstatera att det inte har framkommit uppgifter om att någon leverantör skulle brista i säkerhetsavseende. Därtill kommer att det finns en omfattande reglering på detta område med höga säkerhetskrav som leverantörerna måste uppfylla. Däremot kan det finnas risker med överlämningar mellan leverantörer inom samfällda TMA. Det är då själva överlämningen som utgör ett riskmoment oavsett vem leverantören är. Enligt vad utskottet har erfarit finns det dock signaler om att frågan om överlämningar inom samfällda TMA delvis redan har lösts genom marknadens försorg. Med hänsyn till detta och till den kritik som framfördes av remissinstanserna bör ytterligare restriktioner i fråga om samfällda TMA inte införas utan ytterligare beredning. Regeringen har i sitt utkast till lagrådsremiss bedömt att ändringar av reglerna för samfällda TMA bäst sker genom förordningsändringar. Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller regleringsformen och förutsätter att regeringen vid behov och efter beredning genomför nödvändiga förordningsändringar. Däremot är det enligt utskottet inte nödvändigtvis den bästa lösningen att ge ansvar för att besluta om möjligheten för flygplatser att hantera ytterligare luftrum utöver kontrollzonen eftersom är en aktör på marknaden. Utskottet anser att det är angeläget att klargöra vilka förutsättningar som långsiktigt gäller för att utföra flygtrafikledningstjänster. De nya reglerna bör mot den bakgrunden sättas i kraft . Med hänsyn till beredningstiden i utskottet föreslår utskottet att lagändringen träder i kraft . Utskottet anser att i och med lagförslaget kommer frågan om Försvarsmaktens behov att kunna lösas. Vidare ser utskottet att frågan om samfällda TMA kan regleras genom marknadens försorg. Det finns därför inte något behov av ytterligare regleringar på detta område. tillkännagivande om flygtrafikledningstjänsten (bet. 2012/13:TU18, rskr. 2012/13:259) bör ses i ljuset av detta. Utskottets lagförslag innebär också att utskottet delvis tillstyrker motion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 47. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att avveckla . Utskottet uttalar att även fortsättningsvis är viktig för ett väl fungerande transportsystem. Jämför reservation 7 (MP, V). I motion 2013/14:T433 av (S) och i motion 2013/14:T435 av och (båda S) anförs att medför buller, trängsel, avgaser, transportproblem och problem med säkerhetsaspekter. Det nuvarande avtalet mellan och Swedavia har en mycket lång löptid, vilket är orimligt enligt motionärerna. Marken ligger dessutom centralt i ett redan bebyggt område och lämpar sig väl för bostadsbebyggelse. har ett stort behov av byggbar mark, påminner motionärerna. Motionärerna anger också att inte står sig i den internationella konkurrensen. Flygplatsen bör bli större, ha fler flyglinjer och direktlinjer över kontinenten. Motionärerna pekar på att enbart har av passagerarunderlag som har tre startbanor och outnyttjad kapacitet. Motionärerna understryker vikten av en samlokalisering av flyget. Det yrkas därför i motionerna att regeringen ska se till att flyget på flyttas över till . Frågan om har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2012/13:TU18. Staten tecknade 2008 ett arrendeavtal med om och som gäller t.o.m. . Utskottet anser att även fortsättningsvis är viktig för ett väl fungerande flygsystem och att den innebär en viktig lösning för goda flygförbindelser. är en av tio flygplatser som utgör basutbudet för svensk tillgänglighet och är genom sitt huvuduppdrag inom reguljärtrafik, statsflyg och affärsflyg unik i . Som cityflygplats i mest växande region är en nyckel för fortsatt god tillväxt i . I egenskap av en cityflygplats är flygplatsens villkor anpassade till detta genom ett flertal åtgärder; flygplanens ljudnivå får t.ex. inte överstiga (A) och flygplatsens öppettider är anpassade till det samhälls- och bostadsnära läget. Utskottet har även erfarit att kommer att påbörja en infasning av en ny typ av flygplan som är tystare och har mindre utsläpp än tidigare generationers flygplan. Utskottet välkomnar detta. När det gäller säkerheten hänvisar utskottet till den höga flygsäkerhetsstandard vi har i . Transportstyrelsen, som har att övervaka flygsäkerheten, har satt upp vissa flygsäkerhetsmål. bidrar till att uppnå dessa mål genom ett systematiskt flygsäkerhetsarbete med aktiviteter på såväl kort som lång sikt. I de fall Transportstyrelsen medger särskilda undantag från sina ordinarie bestämmelser måste flygplatsen genom så kallad säkerhetsbevisning påvisa att man har vidtagit kompenserande åtgärder för att säkerställa att flygsäkerheten vidmakthålls. över finns det visserligen fortfarande ledig kapacitet på . Eftersom är en s.k. peak-flygplats uppstår emellertid flaskhalsar under vissa tider . För att skulle kunna hantera trafiken även från skulle det krävas omfattande utbyggnader. utgör, enligt utskottet, ett betydelsefullt komplement för att säkerställa goda kommunikationer i hela landet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T433 av (S) och 2013/14:T435 av och (båda S). Byte av namn på flygplats Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att byta namn på . Utskottet anser att det är upp till Swedavia, som ägare till den aktuella flygplatsen, att besluta i namnfrågan. I motion 2013/14:T281 av och (båda KD) och i motion 2013/14:T368 av m.fl. (FP, S) anförs att bör uppmärksamma genom att namnge efter honom. Motionärerna betonar att räddade livet på tiotusentals judar under slutskede och att han är en hjälte som är välkänd över hela världen. Enligt motionärerna är det angeläget att göra mer i för att påminna om de stordåd som utförde. Det konstateras också i sammanhanget att många länder har hedrat sina mest förtjänstfulla medborgare genom att namnge viktiga flygplatser efter dem. Motionärerna betonar att det vore ett viktigt ställningstagande till stöd för en svensk man vars öde länge möttes med passivitet och undfallenhet och yrkar därför att ska byta namn till . Frågan om att byta namn på har behandlats av utskottet vid ett antal tillfällen varvid utskottet har avstyrkt motsvarande yrkanden. Utskottet står fast vid att det är en fråga för Swedavia, som ägare till flygplatsen, att göra nödvändiga avvägningar med hänsyn till verkets ekonomi och andra förhållanden som exempelvis marknads- och namnfrågor. Airport är ett starkt varumärke kopplat till destinationen. Att byta namn på ett känt och inarbetat varumärke måste vara väl genomtänkt och affärsmässigt. blev det officiella namnet , då kung officiellt invigde flygplatsen. fastställde LFV:s koncernledning att det officiella namnet ska vara Airport. Utskottet vill peka på att flygresenärer inte reser till en flygplats utan till en destination. Människor i världen har generellt en begränsad geografisk kunskap som sträcker sig till att eventuellt känna till världens länder och eventuellt de huvudstäderna och de andra viktiga städerna. Ur ett globalt perspektiv ligger och i periferin. Namnet på en flygplats bör beskriva var flygplatsen ligger både för människor i andra länder (), för svenskar () och vad det är för verksamhet/funktion, både i och utomlands (Airport). Risken finns att inte är tillräckligt internationellt välkänt för att den största flygplatsen ska klara av att bära ett personnamn och ändå vara välkänd som destinationens flygplats. Enligt vad utskottet har erfarit skulle det vidare innebära omfattande kostnader att byta ut namnet i datasystem, material, skyltar m.m. Kostnaderna skulle även drabba utomstående parter, t.ex. SL, SJ och . Det skulle också krävas omfattande resurser för marknadsföring av ett nytt namn. Ett namnbyte riskerar alltså att innebära ökade avgifter och att Swedavia förlorar det kapitalvärde som har byggts upp i varumärket . Därtill kommer att internationell luftfartsstandard har bestämt att orienteringen för flygplatser i världen ska ske utifrån ortsnamn. Utskottet avstyrker därför motionerna 2013/14:T281 av och (båda KD) och 2013/14:T368 av m.fl. (FP, S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om alkoholtester av piloter. Utskottet betonar vikten av att bibehåller sin mycket höga flygsäkerhetsstandard och påpekar att införande av nationella krav måste vägas mot det lämpliga att inom EU säkerställa en harmoniserad lagstiftning. Jämför reservation 8 (SD). och (båda SD) påpekar i motion 2013/14:T440 att det i media vid ett antal tillfällen har rapporterats om fall där piloter i trafikflygplan har varit berusade i olika grad. Detta har även inträffat bland piloter verksamma i , anger motionärerna. I motionen framhålls att alkolås har installerats på skolbussar och att flera större bussbolag som t.ex. har installerat alkolås på sina bussar. Även SL har infört alkolås. Enligt motionärerna är det angeläget att flygbranschen inför obligatoriska alkoholtester av sina piloter eftersom de stickprovskontroller som genomförs av polisen inte är tillräckliga. Motionärerna tar inte ställning till hur alkoholtesterna ska utföras utan anser att branschen och ansvariga myndigheter har bäst kunskaper om de lämpligaste formerna. Motionärerna yrkar således att regeringen ska införa krav om obligatoriska alkoholtester av piloter före varje flygning. Utskottet vill inledningsvis åter betona vikten av att bibehåller sin mycket höga flygsäkerhetsstandard. Enligt utskottet är det självklart oacceptabelt att piloter dricker alkohol i samband med en flygning. Med detta sagt kan utskottet konstatera att detta torde vara synnerligen ovanligt med hänsyn till den kontroll som förekommer, där ett flertal personer torde kunna rapportera om de misstänker att en pilot är alkoholpåverkad. En betydelsefull faktor i sammanhanget är att den största delen av luftfartssäkerheten regleras genom . Därtill kommer rekommendationer från . Att införa nationella krav måste vägas mot det lämpliga att inom EU säkerställa en harmoniserad lagstiftning. Utskottet utgår från att regeringen driver frågor om flygsäkerhet, däribland säkerställande av att piloter inte är onyktra, inom EU och att även inom är pådrivande för en ständigt förbättrad flygsäkerhet. Utskottet avstyrker därför motion 2013/14:T440 av och (båda SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Luftfartens förutsättningar, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 9. Vi anser att tillgänglighet och internationella attraktionskraft behöver stärkas. tappar i konkurrens mot andra internationella flygplatser. I internationella mätningar rankas såväl som högre än vad gäller tillgänglighet via flyg. Internationella flygförbindelser spelar en stor roll för svenska företags möjligheter att växa och utvecklas. Det är viktigt för svenska företag att snabbt kunna nå kunder på världsmarknaden och konkurrera på viktiga exportmarknader. För att skapa fler jobb i behövs snabba och effektiva kommunikationer med omvärlden. Vi vill därför att staten, i samarbete med näringslivet och regionerna, ska ta fram en luftfartsstrategi för att stärka de internationella kommunikationerna till och från och få till stånd fler direktlinjer till de växande tillväxtmarknaderna. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Flygplatsfrågor och övriga infrastrukturfrågor, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T205 av (MP) och 2013/14:So548 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:T362 av m.fl. (S), 2013/14:T378 av (M), 2013/14:T438 av (S), 2013/14:T451 av (FP), 2013/14:T469 av och (båda S), 2013/14:T494 av m.fl. (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 49. Jag motsätter mig planerna på en ny flygplats i . De miljöskadliga utsläppen av klimatpåverkande gaser från trafiken ökar år trots både internationella, statliga och lokala ambitioner att de ska minska. De största utsläppen per passagerarkilometer kommer från flyget. Att bygga nya flygplatser bör därför föregås av mycket noggranna överväganden om alternativ. Därutöver bör ökat buller i fjällvärlden beaktas. Stora upplevelsevärden skadas i området på grund av flyget. Jag anser att konsekvenserna för övriga flygplatser i regionen är dåligt belysta och att alternativ som är bättre ur miljösynpunkt inte har övervägts på allvar. Den planerade flygplatsen i är avsedd för utrikes besökare och kommer inte att avlasta den olycksdrabbade vägtrafiken till och från . Ur miljösynpunkt är det bättre att rusta upp vägen från den närbelägna flygplatsen i . Den överväldigande majoriteten av besökarna till området kommer till via bil. Jag anser att en satsning på järnvägen med s.k. skidtåg är det bästa sättet att lösa såväl trafikproblemen som frågan om långsiktigt hållbara transporter till . De långväga resenärerna skulle då även få ett bättre flygutbud. Jag vill således att vägsträckan mellan och ska rustas upp och att direktlinjer med s.k. skidtåg ska gå till från de större orterna i . Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Flygplatsfrågor och övriga infrastrukturfrågor, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T205 av (MP) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 49, 2013/14:T378 av (M) och 2013/14:T438 av (S) samt 2013/14:So548 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:T362 av m.fl. (S), 2013/14:T451 av (FP), 2013/14:T469 av och (båda S) och 2013/14:T494 av m.fl. (S). Jag vill framhålla att de svenska regionala flygplatserna spelar en viktig roll för att uppnå det transportpolitiska tillgänglighetsmålet. Det är viktigt att de regionala flygplatserna ges möjlighet att fortsätta utvecklas. Det är positivt att riktlinjer om stöd till regionala flygplatser har utformats på ett avsevärt mer flexibelt sätt än ursprungsförslaget. är det viktigt att fortsätter att bevaka frågan. Jag vill därför att regeringen även fortsättningsvis ska arbeta inom EU för att riktlinjer om stöd till regionala flygplatser utformas på ett sådant sätt att svenska regionala flygplatser inte missgynnas. Vidare motsätter jag mig planerna på en ny flygplats i . Att bygga nya flygplatser bör föregås av mycket noggranna överväganden om alternativ. Stora upplevelsevärden skadas i området på grund av flyget. Jag anser också att konsekvenserna för övriga flygplatser i regionen är dåligt belysta och att alternativ som är bättre ur miljösynpunkt inte har övervägts på allvar. Det vore ett bättre alternativ att i stället satsa på järnvägsförbindelser till . Enligt min mening är en satsning på järnvägen med s.k. skidtåg det bästa sättet att lösa såväl trafikproblemen som frågan om långsiktigt hållbara transporter till . De långväga resenärerna skulle då även få ett bättre flygutbud. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Miljöfrågor, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 48 och 2013/14:T324 av och (båda MP). Flyget spelar en nyckelroll när det gäller att uppnå ett miljöanpassat och långsiktigt hållbart transportsystem. Vi vill lyfta fram att det behövs en fortsatt energieffektivisering av flygplansflottan och en optimering av flygrutter för att minska flygets klimatpåverkan. Den nya generationen passagerarfartyg är energieffektivare än tidigare den generationen och det är därför positivt om flygbolagen förnyar sina flottor. En ökad innovationstakt inom den globala flygindustrin för att förbättra flygplanens energieffektivitet kan dessutom främja jobb inom flygteknikbranschen i . Vi anser också att det är angeläget att energieffektivisera byggnader och transporter kring flygplatserna. Det miljö- och klimatarbete som Swedavia bedrivit är ett positivt exempel. Överenskommelser på EU-nivå och global nivå är det bästa sättet att uppnå resultat när det gäller luftfartens klimat- och miljöfrågor. Vi ser EU:s system med utsläppshandel för flyget som ett första steg för en global utsläppshandel för flyget. Vi vill dock att regeringen ska arbeta för att utsläppshandeln för flyget i EU ska skärpas, bl.a. genom att flyg som till och från EU är med i systemet. Vidare vill vi att regeringen ska arbeta för att Chicagokonventionen skrivs om för att tillåta beskattning av flygbränsle. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Miljöfrågor, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T324 av och (båda MP) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 48. Enligt min mening är det mycket viktigt att håller sig inom de restriktioner för buller och utsläppsvärden som reglerades i det första miljötillståndet för flygplatsen.