bet · H101UbU10 · 2014-02-06 00:00:00 — De största skattesänkningarna, , har sådana som du och jag fått, och de som tjänar mer än vi. Det är vi som har gynnats av er politik. Du säger att lärarna har fått sänkt skatt. Ja, det stämmer, men läraren har också fått en något jävligare situation i sitt arbete vågar jag påstå. Läraren har fått större klasser, mindre tid att ägna åt sin undervisning, åt förberedelserna inför sin undervisning, åt efterarbetet av sin undervisning. Det är vad som skett med politik.Vi har ett gäng som är trötta på era skattesänkningar. Läraren som lämnar sitt barn på förskolan är trött på att se att det blivit fler barn i förskolegruppen, att barnen inte blir sedda där. Hon eller han är trött på att inte ha tid att se sina egna elever. De är trötta på skattesänkningar, . De vill ha fler kolleger, mindre klasser, tid för sina elever, tid att kunna uppfylla det som kanske kändes som ett kall när de började på skolan, att ge varje elev en bra utbildning och se till att varje elev når kunskapsmålen. Det är den skolan jag kommer att verka för. kritiserar de jobbskatteavdrag som har införts. Jag vill poängtera att det är avdrag som i sin fördelningspolitik framför allt går till låg- och medelinkomsttagare, det vill säga till många av de yrkesgrupper som tar ett stort ansvar i svensk skola. Jag är stolt över att de får behålla mer av lönen. Det har varit viktigt. Det har varit viktigt också för att ekonomin ska fortsätta att växa, för att vi ska få fler jobb och kunna fortsätta att satsa på svensk skola.Vi har ett begränsat reformutrymme framöver. Vi ser inga stora möjligheter att ge nya löften, till exempel att sänka skatten på arbete eller på företagande. Så är det. behöver varje reform som görs finansieras krona för krona. Då säger vi att vi är beredda att fortsätta att satsa på jobben, inte på bidragen. Det är så vi ser till att vi får mer investeringar i svensk skola.Det finns mer att göra när det gäller lärarna. Det handlar om mindre pappersarbete, mer tid att förbereda lektionerna, bättre möjligheter att se eleverna mycket tidigare. Men verkar inte se det som skett i den svenska skolan, de förslag som är på gång. Vi lägger nu fram förslag för att minska administrationen. Vi har sett till att det är fler behöriga lärare. Vi säger att vi nog behöver investera i fler speciallärare framöver. Inga av beskeden från de rödgröna partierna är trovärdiga, eftersom ni prioriterar bidragen före skolan. Det är så konflikten ser ut. Det är det man framför allt vill satsa sina resurser på.Herr talman! har inte möjlighet att replikera, men jag förstår varför man inte vågar komma med några fler gemensamma krav eller gemensamma löften. Det blir så mycket konflikt i det här gänget, och mer röra är inte vad svensk skola behöver. Vi behöver snarare mer ordning och reda. Vi har ett allvarligt läge i svensk skola. Regeringen hade goda föresatser , till och med löften från Alliansens skolparti, , om att vända utvecklingen , men dessa har inte riktigt infriats. Tvärtom har vi en väldigt negativ utveckling i svensk skola.Nu har vi en diskussion och en debatt om svensk grundskola. Vad gör då det största regeringspartiet? har som dess företrädare fått med sig några hållpunkter från partikansliet. Den första är att oavsett vad Socialdemokraterna säger hävda att det finns en samsyn. Den andra är att säga bidrag så ofta man kan, fast det egentligen inte har så mycket med skoldebatten att göra över huvud taget. Den tredje är att kräva de rödgröna partierna på besked och leka blockpolitik, vad det nu har med skoldebatten att göra.Men, , en spade blir inte en katt bara därför att du kallar den en katt tio gånger. En spade förblir en spade. Bara för att du säger att vi har samsyn betyder det inte att det är så. Och när vi nu ändå pratar om spadar är det väl inte så mycket bevänt med samsynen inom den borgerliga alliansen heller. I dagens säger en centerpartistisk riksdagsledamot så här om politik: "Det gör kan inte ses som något annat än en ren provokation gentemot de tre mindre allianspartierna. Det är att köra in spaden i ögat på oss." Det är starka ord.Tomas Tobé! Varför har ni slutat se utmaningarna i skolan? Varför ägnade du hela ditt anförande åt att spela ett politiskt spel? Det är modigt av att vara bekymrad över samarbetet mellan de fyra allianspartierna. Vi fortsätter att ge gemensamma besked. Vi förbereder oss nu noggrant i gemensamma arbetsgrupper. Vi går ut med besked, till och med om hur vi vill finansiera den framtida investering i utbildning som vi vill göra.Socialdemokraterna, har den motsatta idén: Dölj vad som väntar! Berätta det inte för en enda väljare! Om någon frågar där vi styr och har makten, säg inte ett ord om varför det ser ut som det gör!Jag tror att väljarna är smartare än så. De kommer att se igenom detta. Jag tror nämligen att alla är rätt överens om att skolan är så pass viktig att man inte kan slarva med den. Skolan vill ha ordentliga besked. Vi ger besked om att vi är beredda att fortsätta investera i svensk skola och ha fokus på mer kunskap.Herr talman! Jag tror att det är en god idé att ibland säga precis som det är. Vi ser att Socialdemokraterna har närmat sig Alliansen. Jag tycker att detta är positivt. Sedan förstår jag att Socialdemokraterna inte vill att det ska vara tydligt att vi är överens, men det är bara att läsa igenom era förslag. Läs igenom vad ni lägger fram för förslag och vad vi lägger fram för förslag! Titta på de skolreformer vi har genomfört och vilka besked Socialdemokraterna ger!Låt oss då tala om det som skiljer oss åt! Ni vill satsa på stora bidragsökningar. Vi tycker att man ska prioritera jobben. Här har vi en skillnad i syn på hur man ska finansiera framtida investeringar i svensk skola. Varför vill inte tala om det som är konflikten i svensk politik, även om det handlar om finansieringen av den svenska skolan? Jag förstår naturligtvis varför inte vill prata om utmaningarna i skolan. Det är lite tragiskt. vann man valet på att påpeka att det fanns stora utmaningar, mycket riktigt dessutom. Det var alldeles för hög arbetslöshet och alldeles för låga skolresultat. har arbetslösheten ökat ännu mer och skolresultaten sjunkit ännu mer. Men vill absolut inte diskutera detta. Han har från partikansliet blivit tillsagd att prata bidrag och blockpolitik och att så fort Socialdemokraterna lägger fram konstruktiva förslag för att förbättra skolan säga att vi har samsyn.Det handlar inte bara om vad man säger, , utan också om vad man gör. Så sent som hade du och möjlighet att välja i den här kammaren mellan att fortsätta kämpa för ännu en skattesänkning för de mest välbeställda i vårt samhälle och att prioritera investeringar för mindre klasser i . När du tryckte på de knappar som avgör vilka beslut som tas i riksdag sade du ja till ytterligare en skattesänkning och nej till mindre klasser. Så stor var den samsynen.Herr talman! En tredjedel av pojkarna kan inte läsa i nionde årskursen i vårt land , i alla fall inte tillräckligt för att kunna ta till sig de kunskaper som skolan ska ge. Jag tror att de allra flesta dessutom förstår hur svårt livet blir i vårt kunskapssamhälle om man inte kan läsa. Detta borde skoldebatten handla om, och detta kommer Socialdemokraterna att fortsätta lägga fram förslag för att bekämpa. Vi satsar på mindre klasser, investeringar för lärarna och strukturerad hjälp och stöd för de elever som har störst behov. Vi kommer att fortsätta att driva den här politiken oavsett hur en trött och uppgiven borgerlig ministär upprepar att vi är överens. Vi blir inte överens förrän vi gör saker som forskningen visar kommer att hjälpa upp skolresultaten. Det räcker inte att säga saker, . Det handlar om att göra saker. Det är oerhört viktigt att också göra saker och ta ansvar. Det är därför Alliansen har valt att satsa mer på den svenska skolan än vad gjorde som skolminister. Det är därför vi har sett till att det nu finns fortbildning för lärare och infört karriärtjänster. När vi tittar framåt ser vi att det kan vara som så att vi behöver mindre klasser. Det kan också vara som så att det på en del platser finns en utmaning i de lägre åldrarna. Vi tror generellt att vi behöver mer av tidigt stöd, mer av undervisningstid och fortsatta satsningar på lärarna.Men allt detta tycker ju även du, . Det är det här som blir så oerhört intressant. Du vill till och med förneka att vi är överens när vi är det. Kan du inte vara ärlig och säga precis som det är? Då blir konfliktlinjen: Med vem vill du genomföra din politik, och hur ska den finansieras? Vi i Alliansen förbereder oss gemensamt för att ge tydliga besked. Vi är dessutom tydliga med att utbildning för oss är den viktigaste prioriteringen framåt.Jag konstaterar att de rödgröna partierna inte vill förbereda sig gemensamt, men att Socialdemokraterna har givit ett besked om att man vill göra en stor bidragssatsning. Det är väl rimligt att vi då ställer frågan: Hur mycket av de skolsatsningar ni talar om kommer detta att tränga undan? Vi kommer att fortsätta att ställa de frågorna. Jag tror att väljarna vill ha besked. Alla vi är engagerade i att få en bra skola. Konflikten handlar om hur man finansierar det och med vem man genomför det.Alliansen tänker ta ansvar för att fortsätta att stärka kunskapsskolan. Vi välkomnar att Socialdemokraterna nu delar många av våra skolförslag. Ni får också gärna redovisa hur ni vill finansiera dem. och regeringen har av sjunkande skolresultat påbörjat en omfattande omläggning av skolpolitiken. Trots alla utspel och tuffa ord i kammaren finns det egentligen inget alternativ till och alliansregeringens skolpolitik.Ibrahim Baylan från Socialdemokraterna är provocerad av de sjunkande skolresultaten. Min fråga är då: Varför dröjde det till innan provocerades av de sjunkande skolresultaten? De hade sjunkit . Men det är bättre att provoceras och reagera på de sjunkande skolresultaten nu än aldrig.Herr talman! Den stora skillnaden förblir synen på skolans uppdrag. Vi förordar kunskap, lärarkompetens, ordning och arbetsro. Mot detta står en kravlös politik som lett till elever utan behörighet till gymnasiet, avhopp och ungdomsarbetslöshet, lärare som anställs utan behörighet och obefintliga karriärvägar för lärare.Till detta vill vi från nämna de negativa effekter vi kan se efter kommunaliseringen av skolan. Flera faktorer har bidragit till den situation vi kan se i många kommuner. Lärare och rektorer hinner inte med sitt huvuduppdrag. Aldrig har det efterfrågats så många nationella initiativ och reformer som det kommer fram , inte bara från lärarfacken utan även från socialdemokrater och miljöpartister. Kanske är det ett tecken, ett första steg, till att gå fram och förstatliga skolan.Grundskolebetänkandet omfattar den största skolformen. Nästan 900 000 elever vistas tillsammans med sina lärare på sin arbetsplats. Vilka beslut vi väljer att fatta här har avgörande betydelse för deras framtid. Skolans kvalitet måste höjas. Det handlar inte om enkla lösningar, som vi hör om ibland i debatten, som mer pengar eller mindre klasser. och Socialdemokraterna högprioriterar mindre klasser. Men det tog hela innan använde orden mindre klasser. Han har säkert tagit intryck av och utredaren som besökte utskottet i tisdags.Folkpartiet välkomnar . Det är ett stöd för våra reformer. Det är också den som kom 2007 och som slog fast att det absolut viktigaste är kompetensen hos lärarna i skolan. verkar ha följande princip: är bra när deras egna åsikter bekräftas, och då använder de sig gärna av . Men varför kritiserar de då så hårt våra förslag för att komma åt problem med kunskapsutveckling, skolk och låga lärarlöner? slår ju fast att det är särskilt på dessa områden som vi har förbättringspotential i Sverige.Herr talman! Därför har vi trots politiskt motstånd från S, V och MP infört skriftliga omdömen och till och med läsa-räkna-skriva-garantin, som förutsätter kunskapskontroller för att kunna sätta in rätt stöd . Det är vi som har infört karriärtjänster, ny lärarutbildning och högre kunskapskrav. Det nämndes tidigare att det enligt är helt centralt att ha höga förväntningar på eleverna. Stärker man kunskapskraven och skärper betygskriterierna har man också högre förväntningar på eleverna.Prestationerna i är avgörande för resultaten i gymnasieskolan. Utan tillräckliga förkunskaper kommer fler att tvingas läsa om eller riskerar att hoppa av gymnasieskolan. För att lyfta fram några frågor i betänkandet, som vi trots allt debatterar, ligger fokus på utbildningens innehåll och vikten av basfärdigheter.Folkpartiets och regeringens politik har prioriterat detta i form av nationella satsningar med en ny skollag, nya kursplaner och inte minst genom att säkra ämnesbehörigheten i undervisningen. Det var Socialdemokraterna som avskaffade speciallärarna, och det är vår regering som har återinfört speciallärarna.Vi har också satsat på läsa-räkna-skriva-garantin. påstår att vi inte har levererat det vallöftet. lade fram en motion 2005 om en läsa-räkna-skriva-garanti. Dåvarande majoritet i utbildningsutskottet yrkade avslag på den motionen. Det finns noll trovärdighet i det ni i står och säger här.OECD talar också om vikten av att satsa på de ämnen, läsningen och matematikämnet, där vi har haft sjunkande resultat åtminstone . Därför är det på sin plats att plats att satsa på Matematiklyftet. nämner inte ens de 650 miljonerna. De har inte gått till lärarlöner. Men det är lärarna som är mottagare av satsningen. presenterades satsningen på Läslyftet med 300 miljoner. Det är en direkt åtgärd som grundas på vad tidigare Skolverksrapporter och sedermera även har visat.Vi vill ta ytterligare steg, som kollegerna har nämnt i utskottet, med att utöka skolplikten och reformera skolan. Det är trots allt som lämnar utan behörighet. De ska erbjudas ett extra år i för att bli behöriga till gymnasiet.Inget politiskt parti på den sidan har visat vad man tycker om det förslaget. Det är väldigt intressant. Jag råkar komma från , där Socialdemokraterna tog bort alla intagningskrav till gymnasieskolan när grundkravet var svenska, matematik och engelska. Man kunde ha noll poäng och komma in på gymnasiet.Herr talman! Det är vi som satsar på skolan. Det är vi som höjer lärarnas löner. har totalt glömt bort att vi har en skola och en huvudman. Det är de som är ytterst ansvariga för lärarnas och rektorernas villkor. Vill ni gå med oss och förstatliga skolan, så säg det . Vågorna har gått höga både här i kammaren och över huvud taget i den skolpolitiska debatten här i . Det finns en risk för att de svarta rubrikerna och problembeskrivningen på något sätt får bli sanningen för var skolan befinner sig. Det är helt felaktigt.Trots svikande resultat i PISA-undersökningen är det ett antal skolor som presterar bra. Det blir därför en jättekonstig debatt där allting dras över en kam, och det svartmålas som att det vore förödande på olika sätt.Det är klart att vi är bekymrade över sjunkande resultat. Inte minst var ännu en väckarklocka på olika sätt i debatten. Slutsatserna både efter den och efter den utredning som lämnades som handlade om reformen med kommunaliseringen som genomförds för lite visar på vad som vore oerhört avgörande för att vända utvecklingen. Man slår fast att lärarna är skolans viktigaste resurs och att skolpolitikens främsta uppgift är att ge lärarna bästa tänkbara förutsättningar att bedriva undervisning.Vad har då och alliansregeringen gjort , frågar vän av ordning? Jo, ett stort antal reformer som börjar ge resultat framför allt i de lägre åldrarna. Nya läroplaner och en ny lärarutbildning är oerhört centralt. Men det handlar också om vardagen i varje enskilt klassrum i alla skolor.Det har slagits fast att variationen mellan klasserna är större än både variationen mellan skolor och variationen mellan kommuner när det gäller resultatet. Det handlar alltså också om lärarna. Därför har det skett en stor satsning på ny lärarutbildning med ett antal miljarder kronor i lärarfortbildning från nationell nivå . Det första lärarlyftet omfattade under den första mandatperioden. Det har varit oerhört viktiga satsningar på lärarna.När det gäller elevernas resultat i läsförståelse och matematik finns Läslyftet och Matematiklyftet med ett antal för att vända utvecklingen. Alliansregeringen satsar på skolan. ska vara ett land med höga målsättningar och en kunskapsnation värd namnet.Vi har stor nytta av människors innovativa förmågor. Det gäller inte minst alla som har kommit från andra länder och som på olika sätt bidrar till att lyfta vårt land.2009 antogs en strategi för entreprenörskap. Det är väldigt spännande att vara ute på olika skolor och följa arbetet med entreprenöriellt lärande, om det så handlar om UF på gymnasieskolor eller om det handlar om NTA-lådor i naturvetenskaplig undervisning i olika delar av . Vi behöver en skola med både kunskap och kreativitet.För ett år sedan anordnade ett seminarium i förstakammarsalen. Då var det en av föredragshållarna som sade: Ju mer kunskap man har, desto mer kreativ kan man vara. Det handlar om att stärka elevers alla förmågor. Det är viktigt att satsa på riktigt duktiga lärare. Mindre klasser har förts fram som en viktig åtgärd. Om man frågar vem som helst om vad som är viktigt i skolan tror man att det viktiga är mindre klasser. Det var precis det som stod i tidningen . Man trodde att det var den absolut viktigaste åtgärden för bättre resultat.Andreas Schleicher, som var med på utskottets utfrågning , fick den frågan, och han svarade: Om det finns resurser att satsa, gör det på lärares kompetens! Hur ska det behöva sägas? Om man har resurser att satsa utöver det som man har gjort, satsa på lärares kompetens. Det är ett antal gånger mer effektivt än att satsa på mindre klasser.För oss i är det viktigt att satsa på lärares kompetens för hur man på ett framgångsrikt sätt använder moderna lärverktyg och modern teknik i undervisningen för att öka både lärandet och motivationen. Vi skulle vilja se ett digitalt lärarlyft under kommande mandatperiod.En annan fråga som togs upp vid utfrågningen handlar om att styra resurser till de elever som behöver dem allra mest. Det är på gång att införa en sådan lagändring, och det är en viktig del.I tisdags - ursäkta att jag uppehåller mig vid det, men jag tycker att det var en väldigt bra utfrågning som utskottet anordnade - nämndes också en annan synpunkt, att i många av de framgångsrika utbildningsländerna arbetar de duktigaste lärarna med de elever som är de största utmaningarna. hade noterat att det verkade vara på ett lite annat sätt i . Här jobbade de duktigaste lärarna med redan ganska duktiga elever. Det handlar också om lärarresurserna. Det är så lätt att man bara pratar om pengar.Återigen vill jag instämma i det som mina allianskamrater tidigare sade, att det är lätt att säga alla dessa saker. Men det är inte så lätt att genomföra dem i verksamheten. Här krävs det satsningar på ett ordentligt ledarskap, och då är rektorsutbildningen och rektorslyftet viktiga delar.Resursfördelning handlar om pengar, men minst lika mycket om kompetens. Vad hjälper det med små grupper om man inte har duktiga lärare? Här vill jag ställa en fråga till . Han hävdade i sitt anförande att små grupper har störst effekt på resultaten, enligt forskningen. Jag skulle gärna få en redogörelse för den forskningen och på vad man grundar de olika delarna på.Från Socialdemokraternas sida har man sagt att det finns mycket resurser i den svenska skolan. Då är det centralt att man vet vad man gör med de resurser som man har och på vilket sätt som man ska få mesta möjliga utdelning av dem. Visst finns det en samsyn om att det handlar om lärares kompetens, inte minst när det gäller behovet av specialpedagoger. Speciallärarutbildningen är en del som alliansregeringen har återställt.I betänkandet behandlas en motion om tioårig grundskola. Men det har också kommit ett förslag från de fyra allianspartierna om att man ska satsa på tioårig grundskola. Förskoleklassen skulle vara , där förskolepedagogiken med lärande, lek och kreativitet - bara en liten passning till gårdagens debatt - är bärande inslag.En annan viktig del i de yngsta åldrarna är fritidsverksamheten. Det är klart att man behöver ha en helhetssyn på lärande. Men man ska också, som vi i har lyft fram, kunna använda den nya tekniken för att öka kvaliteten och ibland överbrygga stora geografiska avstånd.Vänsterpartiet har lämnat ett förslag som går ut på att det man behöver jobba med är tre stora reformer, nämligen förstatligande, att förbjuda friskolor och att ta bort valfriheten.Från säger man att vi inte har satsat på lärarna. Det är en så stor felaktighet att vi kunde ha en egen debatt om på vilket sätt vi satsar på lärarna. Det är jätteviktigt. Jobbskatteavdraget har också lyfts fram som en del.För alliansregeringen och för är det oerhört viktigt att vi har en skola som främjar både kunskap och kreativitet, och vi är på rätt väg. Jag ska gärna vara med och göra vad jag kan för att öka den positiva utvecklingen i rätt riktning.Då säger politik. Men de har inte kommit med ett enda förslag till någon annan politik, utan det har handlat om ännu mer resurser, vilket är mycket förvånande.Jag tror på allianspartiernas utbildningspolitik också inför nästa mandatperiod. Jag yrkar bifall till förslagen i betänkandet. Vi debatterar betänkandet om - en fråga som engagerar alla och envar, inte minst efter det att de senaste PISA-resultaten har presenterats.Alla har vi gått i skolan, och på något sätt är vi personligt berörda av skolfrågan genom hela livet.Oron över de sjunkande skolresultaten delar vi alla gemensamt, och det måste vara ett mål att också lösa denna utmaning gemensamt.En skola i toppklass är en förutsättning för att som nation ska stå sig väl även i en alltmer globaliserad värld. För att nå dit måste vi återupprätta en utbildningstradition som bygger på tillit och förtroende mellan politiker, elever, lärare och föräldrar.Det är angeläget att de förändringar som föreslås för skolan är långsiktigt riktiga, att eftersträva stabilitet, kontinuitet och arbetsro för skolan. Det är inte ändamålsenligt om skolans grundläggande förutsättningar kastas om varje gång som majoriteten skiftar i riksdag eller i kommunfullmäktige.Jag vill i mitt anförande peka på tio utmaningar som jag ser för svensk skola. Jag väljer att kalla det utmaningar i stället för problem, för jag vill gärna att vi ändrar vårt sätt att beskriva svensk skola. Den första utmaningen är naturligtvis att läraryrkets status måste höjas. Vi vet att skickliga lärare är den viktigaste faktorn för att elevernas ska lyckas. Fler av våra duktiga studenter måste börja se läraryrket som något attraktivt och inte som något som man blir om man inte kommer in någonannanstans. För att detta ska ske krävs flera åtgärder. Det gäller att rensa och avlasta från det som inte är lärarens arbetsuppgifter och från administration, att betala skickliga lärare bättre, att ge lärare tillbaka den frihet och tillit som lärarna behöver för att utöva sitt yrke och att erbjuda kvalitativ forskningsanknuten fortbildning.Den andra utmaningen är att lärare ska få vara lärare och inte reduceras tillhandledare.En av de viktigaste slutsatserna efter analysen av är att elever har lämnats alldeles för mycket åt sitt eget lärande. Lärarledd undervisning med tydliga kunskapsmål och kontinuerlig uppföljning måste bli en självklarhet och är det som huvuddelen av lärarens arbetstid ska ägnas åt. Jag vill här citera ledare i från : "Om ingen kunskap blir viktigare än någon annan blir det snart omöjligt att fastställa vad elever i absolut bör lära sig och få med sig ut i livet och när varken kunskap eller läraren är auktoritet i klassrummet, kommer något annat att ta plats, inte sällan är det de mest högljudda eleverna som tar över och styr såväl värderingar som övriga elever."