bet · H101SoU12 · 2014-03-11 00:00:00 — Myndigheten har förstärkt tillsynen på området och arbetet med att utveckla och genomföra öppna jämförelser pågår. har på regeringens begäran gjort en kartläggning av omfattning och kvalitet vid skyddade boenden i och presenterat en modell för hur insatsen kan kvalitetsutvecklas, följas upp och utvärderas kontinuerligt på nationell nivå. Av denna och andra rapporter framgår att kvinnojourerna på många håll i landet behöver förstärkning och att skyddet av våldsutsatta kvinnor och barn kräver en mångfald av aktörer. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att permanent öka de statliga verksamhetsbidragen för organisationer som arbetar med våldsutsatta kvinnor. Förstärkningen innebär i det närmaste en fördubbling av den del av medlen som är avsedd att stärka kvinnojourernas verksamhet. har beslutat hur medlen ska fördelas 2014. Så gott som hela förstärkningen på har fördelats mellan kvinnojourernas riksorganisation och riksförbundet för att de ska kunna förstärka sina lokala jourers verksamhet. Det ankommer på dem att fördela medlen mellan sina medlemmar. Terrafem har som medlem i ROKS möjlighet att ansöka om dessa medel för sina lokala jourer. Därutöver har Terrafem erhållit statsbidrag för att täcka kostnaderna för organisationens rikstäckande jourtelefon för kvinnor med utländsk härkomst. Regeringens avsikt är att förstärkningen ska komma de lokala jourerna i hela landet till godo. Men det är inte meningen att statsbidraget ska finansiera driften av verksamheten. Detta är ett kommunalt ansvar. En stor del av insatser på området utförs av kvinnojourer som då ska få ersättning av för detta. Det statliga stödet till kvinnojourer sker på olika sätt för olika syften och både till kvinnojourernas ideella verksamhet och för att kvalitetsutveckla insatser beslutade inom men som kvinnojourerna utför. Utöver det förordningsreglerade statsbidraget till vissa organisationer inom det sociala området m.m. (2011:1062). fördelas i utvecklingsmedel för att kvalitetsutveckla arbete med stöd och hjälp till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld samt våldsutövare. Dessa medel fördelas av till kommuner och ideella föreningar. När det gäller ideella föreningar så är kvinnojourer, tjejjourer och brottsofferjourer de främsta mottagarna av utvecklingsmedlen. En del av medlen används också till att skapa en nationell och regional stödstruktur i syfte att bidra till ett mer långsiktigt metodutvecklingsarbete. Som nämnts har ansvaret för att genomföra utredningar när ett brott har begåtts mot ett barn och barnet har avlidit med anledning av brottet, eller när en kvinna eller man har avlidit med anledning av brott av en närstående eller tidigare närstående person. Statskontoret ska på regeringens uppdrag följa upp och utvärdera utredningsverksamheten –2014. I uppdraget ingår bl.a. att utreda om syftet med dödsfallsutredningarna har uppnåtts. redovisade en första rapport om dödsfallsutredningar –2013. När det gäller barn ser bl.a. behov av att det finns information på olika språk om och hälso- och sjukvårdens roll och möjligheter att erbjuda skydd, stöd och vård det finns information om psykisk hälsa till blivande och nyblivna föräldrar i samband med och efter förlossning beaktar att det kan behövas kompetens när det gäller att uppmärksamma spädbarns särskilda behov samt risker för och tecken på förlossningsdepression och förlossningspsykos inom verksamheter som omfattar kvinnor barnperspektivet beaktas i alla verksamheter inom hälso- och sjukvården samt skola och förskola efterlever anmälningsskyldigheten. När det gäller vuxna ser bl.a. behov av ökad kompetens i att uppmärksamma och fråga om våld inom och hälso- och sjukvården ökad kunskap inom om metoder för motivationsarbete att erbjuder insatser efter den enskilda individens behov att bedömning av behov och risker utvecklas att följer upp insatser utveckling av intern och extern samverkan. För att ska kunna uppnå syftet med utredningarna finns följande behov av att utveckla verksamheten: Ett större antal fall behöver inkluderas i utredningsverksamheten när det gäller barn. Lagstiftningen när det gäller vuxnas dödsfall behöver analyseras i syfte att klarlägga under vilka förutsättningar även uppgifter som direkt berör gärningsmännen kan begäras in. framhåller i rapporten att för att kunna göra en samlad bedömning av utvecklingsbehoven är det viktigt att resultaten analyseras tillsammans med Statskontorets kommande utvärdering och slutredovisningen från den nationella samordnaren mot våld i nära relationer. planerar en andra rapport om utredningsverksamheten som kommer rikta sig till verksamheter och myndigheter och som kommer att publiceras . Inspektionen för vård och omsorg () har övertagit uppdraget att genomföra en fortsatt samlad nationell tillsyn i enlighet med de nationella bedömningskriterierna som gäller för insatser till våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld. Tillsynen omfattar även andra utförare av socialtjänst än kommunen och hälso- och sjukvården. –2013 har /granskat kommunerna, hälso- och sjukvården samt kvinnojourerna i deras arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld och slutfördes en nationell tillsyn genom slutrapporten kvinnor och barn som har bevittnat våld. noterar att tillsynen har medfört möjligheter att förbättra arbetet med våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld. De flesta verksamheter som har omfattat av tillsynen har genomfört förändringar och förbättringar för att rätta till brister och utveckla kvaliteten i sitt arbete. förekommer det enligt rapporten brister som måste åtgärdas: Det finns skillnader i kommunernas arbete. Alla kommuner tar, enligt , inte det ansvar de har enligt socialtjänstlagen för våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld, vilket innebär en fara för rättssäkerheten och kan innebära att våldsutsatta kvinnor får stöd utifrån var de bor i stället för utifrån behov. Tillsynen visar också att det finns behov av att förbättra kvaliteten och kompetensen inom hälso- och sjukvårdens arbete. Det finns skillnader mellan olika verksamheter i deras arbete med våldsutsatta kvinnor och barn. Hälso- och sjukvården måste bli bättre på att identifiera och alltid anmäla misstanke om att barn far illa till . Risken är enligt rapporten stor att vården blir ojämlik. Fokus ligger på den vuxna patienten och barn som bevittnat våld uppmärksammas inte. Kvinnojourerna har tagit ett stort ansvar för att hjälpa våldsutsatta kvinnor och barn. Kvinnojouren ska, enligt , fortsätta det arbetet men behöver utveckla sitt kvalitetsarbete och upprätta rutiner för rapportering enligt lex och dokumentera beslutade biståndsinsatser när de är utförare av socialtjänst. påpekar att samverkan mellan , hälso- och sjukvården samt kvinnojourerna och andra aktörer är viktig för att både upptäcka och ge stöd till våldsutsatta kvinnor. Den måste samordnas så att alla våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld och deras behov av stöd och hjälp tillgodoses , oavsett var de bor. Enligt håller man på att följa upp cirka tio kommuner som har haft stora brister i den nationella tillsynen av våldsutsatta kvinnor och barn som har bevittnat våld. avser att följa upp dem tills bristerna har rättats till eller, om så inte sker, ansöka om föreläggande om vite. har även gjort inspektioner i enstaka nya kommuner inom området. planerar man att göra minst två tillsyner inom området i varje tillsynsregion. I uppdraget för den nationella samordnaren mot våld i nära relationer ingår bl.a. att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. Samordnaren ska vid behov lämna förslag till hur arbetet mot våld i nära relationer kan förbättras och hur samverkan utvecklas. Samordnaren är fri att ta upp frågor som ligger nära de som anges i direktiven, och uppdraget ska slutredovisas . Det ingår också i samordnarens uppdrag att överväga hur stöd till och skydd för brottsoffren kan utvecklas, vilket omfattar bl.a. skyddade boenden, kommunexterna placeringar, kvinnojourer, kvinnor med missbruksproblem, kvinnor med fysisk och psykisk funktionsnedsättning och kvinnor som lever gömda utan uppehållstillstånd. Utskottet noterar även arbete på området och den resursförstärkning för att stärka kvinnojourernas verksamhet som har beslutat. Det som tas upp i motionerna 2013/14:So249 (V) yrkandena 11, 17 och 19, 2013/14:So293 (S), 2013/14:So467 (MP), 2013/14:So482 (S) och 2013/14:So649 (S) ligger inom ramen för direktiven för den nationella samordnaren mot våld i nära relationer. bör därför inte ta något initiativ och motionerna avstyrks därmed. Utskottet noterar att Statskontoret har i uppdrag att följa upp och utvärdera utredningsverksamheten –2014 enligt lagen (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall, och att redovisade en första rapport om dödsfallsutredningar –2013. framhåller i rapporten att för att kunna göra en samlad bedömning av utvecklingsbehoven är det viktigt att resultaten analyseras tillsammans med Statskontorets kommande utvärdering och slutredovisningen från den nationella samordnaren mot våld i nära relationer. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:So249 (V) yrkandena 3–6 och 2013/14:So640 (S) yrkande 3. Som ett led i att skapa förutsättningar för en bättre samordnad och tydligare tillsyn bedriver Inspektionen för vård och omsorg () en förstärkt tillsyn av . Myndigheten avslutade en nationell tillsyn genom rapporten kvinnor och barn som har bevittnat våld. följer upp cirka tio kommuner som har haft stora brister och avser att följa upp dem tills bristerna har rättats till eller, om så inte sker, ansöka om föreläggande om vite. planerar man att göra minst två tillsyner inom området i varje tillsynsregion. Utskottet anser därmed att det inte finns någon anledning till något initiativ från och avstyrker motion 2013/14:So249 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om familjerådgivning. Jämför reservation 34 (SD). I motion 2013/14:So666 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa kostnadsfri parterapi och familjerådgivning. I motion 2013/14:So398 av och (båda KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utöka utbudet av föräldrautbildning. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag till hur tillgången till kvalitetssäkrat och lättillgängligt föräldrastöd på internet kan tillgodoses. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en nationell översyn av familjerådgivningen. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av landets jourverksamheter och utreda hur kraven på dessa verksamheter kan skärpas i linje med motionens intentioner. Av 3 kap. 3 § SoL följer att insatser inom ska vara av god kvalitet och att det för utförande av uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Enligt 3 kap. 6 § första stycket SoL bör socialnämnden genom hemtjänst, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Av andra stycket i nämnda bestämmelse framgår att socialnämnden även har till uppgifter att erbjuda sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Enligt 5 kap. 3 § första stycket SoL ska kommunen sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge (samarbetssamtal), och att föräldrar får hjälp att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. Av bestämmelsens andra stycke framgår att kommunen även ska sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Med familjerådgivning avses en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Av 8 kap. 2 § SoL följer att kommunen, enligt grunder som kommunen bestämmer, får ta ut skäliga avgifter för bl.a. familjerådgivning. Bakgrund och pågående arbete Regeringen beslutade om en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd – En vinst för alla. Det övergripande nationella målet är att alla föräldrar med barn ska erbjudas föräldrastöd under hela barnets uppväxt. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) anges att regeringen har satsat ca i stimulansmedel riktat till kommuner i samarbete med lärosäten. har i uppdrag att följa genomförandet av strategin och kartlägga det föräldrastödjande arbetet i . I budgetpropositionen anges vidare att konstaterar att stimulansmedlen har bidragit till att utvecklingen av föräldrastöd har gått framåt i de kommuner som har tagit del av dem. En stor andel av föräldrastödsaktörerna har dock svårt att uppskatta omfattningen av föräldrastödsarbetet, såsom antalet genomförda föräldrastödsprogram eller antalet deltagande föräldrar. I budgetpropositionen redovisas även att har utarbetat hälsoekonomiska analyser på föräldrastödsområdet. Syftet är att få underlag att värdera samhällskostnader för föräldrastödsinsatser i relation till insatsernas resultat, både i hälso- och penningvärde. drar slutsatsen att sådana insatser som de undersökta föräldrastödsprogrammen kostar förhållandevis lite att genomföra i förhållande till andra insatser. Eftersom barn vars föräldrar har deltagit i föräldrastödsprogrammen inte visar sig vara i behov av fortsatta regelbundna besök hos t.ex. psykolog, kurator eller specialpedagog i samma utsträckning som tidigare, leder också insatserna till minskade kostnader inom skola och socialtjänst. anordnade på uppdrag av regeringen konferenser i länen för att utifrån lokala och regionala behov sprida kunskap och stödja genomförandet. Utbildning i föräldrastödjande arbete görs tillgänglig genom en distansutbildning på universitetsnivå. Vidare anförs i budgetpropositionen att en satsning på att stärka stödet till föräldrar med barn i tonåren kommer att inledas. För att främja ett lättillgängligt föräldrastöd avser regeringen även att göra en satsning på att utveckla och utvärdera olika modeller för familjecentraler. Utvecklingsinsatser med fokus bl.a. på att få ökad kunskap om effekter av föräldrastödsinsatser samt för att stärka stödet till föräldrar med barn med funktionsnedsättning pågår. överlämnade regeringen skrivelsen Ett stärkt föräldrastöd – för barnets rätt till trygga uppväxtvillkor (skr. 2013/14:87) till . Redogörelsen omfattar innevarande och föregående mandatperiod. För att ge en bredare och mer samlad bild av vilket föräldrastöd som erbjuds i olika verksamheter beskrivs även i vissa delar sådant föräldrastödjande arbete inom myndigheter, kommuner, landsting och ideella organisationer som bedrivs utan särskilda satsningar från regeringens sida. I skrivelsen redogör regeringen för sina bedömningar och för insatser som går ut på att ytterligare förbättra stödet till föräldrar. Genom en lagändring som träder i kraft måste kommunerna ge föräldrar möjlighet att i samarbetssamtal även ta upp frågor som gäller försörjningen av barnen (prop. 2012/13:189, bet. 2013/14:SoU4, rskr. 2013/14:61). Målet för samtalen ska vara att föräldrarna i samförstånd ska komma fram till lösningar om försörjningen. Motioner om olika frågor om familjerådgivning behandlades av utskottet senast i betänkande 2012/13:SoU11. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 16, 2 res. S, V och MP). Kommunen ska sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Skäliga avgifter får tas ut för bl.a. familjerådgivning. finns också en nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd. Målsättningen med strategin är att via föräldrar främja barns hälsa och positiva utveckling. Ett antal lokala projekt pågår inom ramen för strategin. Utskottet har noterat och ser positivt på redovisade uppdrag om förutsättningar för att bedriva försöksverksamheter med separationsteam i kommunerna liksom beskrivningen av en av de använda metoder som används i syfte att förebygga familjekonflikter. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna []. Utskottet noterar och ser positivt på det pågående arbetet på föräldrastödsområdet samt välkomnar regeringens initiativ med en skrivelse som innehåller en samlad redogörelse för resultatet av genomförda föräldrastödjande insatser. Skrivelsen planeras att behandlas av . bör därmed inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:So398 (KD) yrkandena 2–5 och 2013/14:So666 (SD) yrkande 1, och motionerna avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om adoption. Jämför reservationerna 35 (MP) och 36 (V). I motion 2013/14:So301 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att inhemska adoptioner bör komma i fråga i större utsträckning och att detta perspektiv bör finnas med i utredningen om hur kan införlivas i svensk lag. I motion 2013/14:So365 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till adoption utan fast övre åldersgräns för föräldrar. I motion 2013/14:So301 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att Myndigheten för internationella adoptioner bör få i uppdrag att aktivt söka nya möjligheter för att internationella adoptioner ska bli mer än en teoretisk möjlighet för samkönade par. Av de grundläggande bestämmelserna om adoption i 4 kap. framgår i huvudsak följande. Den som ska få tillstånd att adoptera ska, med vissa undantag, ha fyllt . Makar får inte adoptera annat än gemensamt och inga andra än makar får adoptera gemensamt. Med makar likställs personer som ingått registrerat partnerskap. Samtycke krävs av ett adoptivbarn som har fyllt , om inte barnet är och allvarligt skulle skadas av att bli tillfrågat eller på grund av exempelvis psykisk störning är förhindrad att lämna samtycke. Barnets föräldrar ska lämna samtycke till adoptionen. Samtycke krävs inte från en förälder som exempelvis är psykiskt sjuk eller befinner sig på okänd ort. Rätten ska pröva om det är lämpligt att adoptionen äger rum. Som underlag för denna prövning ska yttranden från bl.a. socialnämnden hämtas in. Ersättning får inte betalas ut för adoptionen. Enligt 6 kap. 12 § SoL ska socialnämnden vid internationella adoptioner pröva om sökanden, bl.a. med hänsyn till ålder, hälsotillstånd, personliga egenskaper och socialt nätverk, är lämplig att adoptera och om medgivande ska ges till att adoptionsförfarandet får fortsätta när ett visst barn har föreslagits för adoption. Bakgrund och pågående arbete lämnade adoptionsutredning betänkandet Modernare adoptionsregler (SOU 2009:61). Utredningen hade i uppdrag att göra en allmän översyn av reglerna om adoption i 4 kap. . Utredningen föreslår att en bestämmelse införs om att ett medgivande att ta emot ett barn med hemvist utomlands för adoption enligt 6 kap. 12 § SoL inte får lämnas om sökanden eller sökandena vid ansökningstillfället har fyllt . Detta ska dock inte gälla om barnet har en personlig anknytning till sökanden eller det annars finns särskilda skäl. Den generella 25-årsgränsen i 4 kap. för att få adoptera bör enligt utredningen behållas. Någon reglering av åldersskillnaden mellan sökanden och den som ska adopteras bör enligt utredningen inte införas och det bör inte heller införas någon övre åldersgräns för sökanden i 4 kap. . Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . redovisade , , uppdraget Nationella adoptioner av barn i familjehem och konstaterar att väcker frågan om adoption i liten utsträckning och för ytterst få barn. Av redovisningen framgår att anser att det behövs mer kunskap om effekten av vårdnadsöverflyttning innan myndigheten tar ställning till om den lagliga regleringen kring nationell adoption av familjehemsplacerade barn behöver ses över. Utskottet behandlade motionsyrkanden om nationella adoptioner i betänkande 2012/13:SoU11. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 45, 1 res. Utskottet har noterat och ser positivt på uppdrag att efter en kartläggning överväga om och i så fall hur åtgärder bör vidtas för att socialnämnderna än mer ska uppmärksamma frågan om nationell adoption av barn som är eller kan komma att bli placerade i samhällsvård. Uppdraget ska redovisas . bör inte ta något initiativ varför motionerna [] avstyrks. Utskottet behandlade motionsyrkanden om samkönade pars adoption och äldre föräldrars adoption i betänkande 2010/11:SoU10. Utskottet uttalade då följande (s. 51, 1 res. i fråga om samkönade pars adoption S, MP, V). Utskottet har fått veta att Myndigheten för internationella adoptionsfrågor fortfarande informerar myndigheterna i ursprungsländerna om möjligheten för registrerade partner att bli godkända som adoptivföräldrar i och frågar om möjligheterna för registrerade partner att få adoptera från det landet samt i kontakt med myndigheter i mottagarländer diskuterar frågan om adoption och samkönade par. bör inte ta något initiativ och motionerna [] avstyrks. Den fråga som tas upp i motion [] har behandlats av i dess slutbetänkande (SOU 2009:61). Betänkandet, som har remissbehandlats, bereds . I avvaktan på resultatet av det arbetet bör inte ta något initiativ. Motion [] avstyrks. Utskottet noterar att i sin kartläggning av nationella adoptioner av barn i familjehem konstaterar att väcker frågan om adoption i liten utsträckning samt att det behövs ytterligare kunskap. Utskottet utgår från att regeringen ger en lämplig myndighet i uppdrag om behov för det finns. Utskottet anser att inte bör ta något initiativ med anledning av motion 2013/14:So301 (MP) yrkande 10 och yrkandet avstyrks därmed. Den fråga som tas upp i motion 2013/14:So365 (M) har behandlats av i dess slutbetänkande (SOU 2009:61). Betänkandet bereds inom . bör inte ta något initiativ och motionen avstyrks. Utskottet konstaterar att makar inte får adoptera annat än gemensamt och att inga andra än makar får adoptera gemensamt. Utskottet konstaterar att med makar likställs personer som har ingått registrerat partnerskap. Enligt Myndigheten för internationella adoptioner har ursprungsländerna i allmänhet förtroende för svenska myndigheters beslut, men de har i en del fall en annan syn på vad som är barnets bästa, vilket bl.a. kan gälla att endast makar accepteras (). Detta styr i vilka länder det är möjligt för enskilda sökande att ansöka om adoption. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2013/14:So301 (MP) yrkande 9 och motionen avstyrks. Socialtjänstfrågor – förenklad behandling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, MP, SD, V, KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat . Jämför särskilda yttrandena 4 (S), 5 (MP), 6 (SD) och 7 (V). De 56 motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /13:SoU4 Stärkt skydd för barn och unga, 2012/13:SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum, 2012/13:SoU11 Socialtjänstfrågor, 2012/13:SoU12 Äldrefrågor, 2012/13:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor, 2012/13:SoU16 Alkoholfrågor och 2012/13:SoU18 God kvalitet och ökad tillgänglighet inom missbruks- och beroendevården. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte nu något skäl att göra någon annan bedömning varför motionerna avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av socialpolitiken m.m., punkt 1 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen.