bet · H101KU24 · 2014-03-20 00:00:00 — Även kravet på att det ska finnas en lämplig lärare att tillgå kan utgöra en svårighet när bristen på lärare i minoritetsspråken blir allt större och ingen profilerad lärarutbildning för dessa lärare existerar. femte periodiska rapport till Enligt artikel 15 i minoritetsspråkskonventionen ska parterna periodiskt rapportera om de åtgärder som har vidtagits för att uppfylla konventionens åtaganden. femte rapport lämnades in och finns tillgänglig på webbplats. Av rapporten framgår (s. 10 f.) att har i uppdrag att främja utveckling och produktion av böcker och andra lärverktyg för barn, unga och vuxna på samtliga varieteter av chib, att Sameskolstyrelsen har översatt och tryckt upp ett antal arbetshäften på nord- och lulesamiska och att en sydsamisk version är under produktion. Vidare är en lulesamisk läsebok under produktion, och en skolordlista på nordsamiska håller på att färdigställas. Därtill framgår att på webbplatsen Tema Modersmål har sammanställt barnböcker, musik och andra resurser för flerspråkiga barn i förskolan. Modersmålslärare har översatt och läst in böcker som barnen kan lyssna på direkt från webben. I rapporten hänvisas även till Utbildningsradion (UR) och att UR i sin webbaserade s.k. Playtjänst erbjuder tv-program på de nationella minoritetsspråken. I UR:s sändningstillstånd anges ett särskilt ansvar för att producera material för de nationella minoriteterna, och skolorna har tillgång till ytterligare material hos UR som allmänheten inte har tillgång till. För en av de mest hotade samiska varieteterna, sydsamiskan, lanserades ett nytt undervisningshjälpmedel som passar både ungdomar och vuxna och är tillgängligt på internet. För att även främja samiskan i förskolan har kunskapslådan Jågloe tagits fram och delats ut till 425 förskolor i det samiska förvaltningsområdet. Proposition om vissa skollagsfrågor Som framgår ovan föreslår regeringen i en proposition att kraven i skollagen (2010:800) på bl.a. grundläggande kunskaper hos eleven i ett minoritetsspråk inte längre ska gälla som förutsättning för rätt till modersmålsundervisning i detta språk (prop. 2013/14:148). Ändringarna avser skolformerna grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. Utskottet konstaterar att barn som tillhör de nationella minoriteterna kommer att få stärkt tillgång till undervisning i sitt minoritetsspråk om det ovannämnda kravet på grundläggande kunskaper som förutsättning för modersmålsundervisning tas bort enligt regeringens förslag i propositionen om vissa skollagsfrågor. Därmed kommer barnen bland de nationella minoriteterna att ges stärkta möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sina språk. Utskottet ser mot bakgrund av detta inga skäl att nu tillstyrka motionärens förslag. Därmed avstyrker utskottet motionen. Utveckling av minoritetspolitiken för romer Utskottets förslag i korthet avslår en motion om inrättande av ett romskt förvaltningsområde med hänvisning till bl.a. att chib är ett s.k. territoriellt obundet språk. I motion 2012/13:K237 av (FP) begärs att regeringen överväger om det går att stärka stödet för romer i likhet med de finska förvaltningsområdena. På orter där många romska familjer bor skulle en skärpt lagstiftning likt det finska förvaltningsområdet enligt motionären stärka inte minst dialogen med romska företrädare på lokal och regional nivå. Strategin för romsk inkludering Regeringen bedömde i sin skrivelse (skr. 2011/12:56) med förslag till strategi för romsk inkludering att det inte var aktuellt att inrätta ett romskt förvaltningsområde och att andra insatser bedömdes vara mer prioriterade för att kunna öka inkluderingen av romer i samhället (s. 70 f.). Delegationen för romska frågor hade tidigare föreslagit att en möjlighet borde införas för kommuner att ansöka om frivillig anslutning till ett romskt förvaltningsområde enligt 7 § minoritetslagen. Enligt minoritetsspråkskonventionen kan språk som anses ha en historisk geografisk bas ges ett starkare skydd. Vid ratificeringen av konventionen delade regeringen (prop. 1998/99:143) (SOU 1997:192) slutsats att chib och jiddisch var s.k. territoriellt obundna språk, dvs. språk som trots att de av hävd används inom statens territorium inte kan identifieras med en bestämd del av staten – de bedömdes inte ha någon historisk geografisk bas i landet. Regeringen gjorde i skrivelsen ingen annan bedömning än vid ratificeringen (a. skr. s. 71). Att inrätta ett romskt förvaltningsområde skulle dessutom enligt regeringen vara komplicerat med tanke på att chib talas i ett stort antal varieteter, varav vissa varieteter inte är standardiserade. Antalet tolkar och översättare är ytterst begränsat, och många enskilda skulle enligt delegationens bedömning sannolikt inte använda minoritetsspråket i kontakter med myndighetsföreträdare. Utskottet delar alltjämt regeringens och bedömning om att chib är ett s.k. territoriellt obundet språk. Att inrätta ett romskt förvaltningsområde skulle dessutom vara komplicerat med tanke på att chib talas i ett stort antal varieteter, varav vissa varieteter inte är standardiserade. Utskottet avstyrker således motionen. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om en utvidgning av bestämmanderätt respektive om en nedläggning av med hänvisning till bl.a. ändamålsenliga samhällsplanerande funktioner. m.fl. (MP) begär i kommittémotion 2013/14:K362 en utredning om en utvidgning av bestämmanderätt särskilt vad gäller rennäringen och världsarvet Laponia (yrkande 3). Ett sådant utökat ansvar för skulle vara viktigt mot bakgrund av klimatförändringarnas effekter på renbetet och kan ge ett sammanhållet helhetsansvar. I motion 2013/14:K201 av (SD) begärs att läggs ned. Motionären pekar bl.a. på att är en statlig myndighet som är baserad på etnisk tillhörighet och att detta inte hör hemma i en demokrati. Förvaltningen av världsarvet Laponia Laponia är utpekat som världsarv av för utbildning, vetenskap och kultur (). Ett världsarv är ett natur- eller kulturminne som är så värdefullt att det är en angelägenhet för hela mänskligheten. Enligt konventionen är staten förpliktigad att ansvara för att världsarvet bevaras för eftervärlden. Laponia utgörs bl.a. av nationalparkerna Sarek, , Muddus och . beslutade regeringen om Laponiaförordningen (2011:840) som innebär att förvaltningen av världsarvet kommer att ombesörjas av den ideella föreningen . Verksamheten ska etableras successivt under en treårig försöksperiod och därefter permanentas. Bakgrunden till beslutet är att , i , och kommuner samt Mijá Ednam (ett samarbete mellan samebyarna inom världsarvet) begärde att regeringen dels skulle inrätta en tillfällig Laponiadelegation med uppgift att utveckla en ny form för förvaltningen av världsarvet, dels skulle ge i och i uppdrag att aktivt stödja etableringen av en lokalt förankrad förvaltningsorganisation för världsarvet. Parterna i processen överlämnade ett förslag till en ny förvaltningsorganisation. Propositionen om ett ökat samiskt inflytande I propositionen (prop. 2005/06:86) med den dåvarande regeringens utgångspunkter för rennäringspolitiken föreslogs bl.a. att skulle vara central förvaltningsmyndighet för rennäringen och att andra myndighetsuppgifter skulle överföras till . Regeringen bedömde att det samiska självbestämmandet tills vidare borde ökas genom att som myndighet successivt gavs fler myndighetsuppgifter som berör samiska förhållanden. Regeringen avsåg att även fortsättningsvis samråda med om det närmare innehållet i det samiska självbestämmandet (s. 38). I samma proposition tog även regeringen ställning till (SOU 2002:77) förslag om att det borde utredas om kan vara ett organ för självstyre bl.a. eftersom utredningen ansåg att det inte var ändamålsmässigt att var en myndighet. Mot bakgrund av hur det samiska självbestämmandet tills vidare skulle ökas saknades enligt regeringen anledning att utreda om kan vara ett organ för självstyre. tillstyrkte propositionen (bet. 2005/06:KU32) och följde utskottets förslag. I budgetpropositionen angavs bl.a. att regeringen fortsatte arbetet med att utveckla samepolitiken genom en närmare dialog med samt att man planerade att genomföra en dialog med den parlamentariska kommittén om den framtida samepolitiken som hade tillsatt (se prop. 2011/12:1 utg.omr. 23 s. 49). Utvärdering av handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna Av en utvärdering av handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna (SOU 2011:29) framgår att FN:s särskilda urfolksrapportör påpekade behovet av att stärka självständighet som självstyrande organ (s. 418). Rapportören rekommenderade regeringen att tillsammans med överväga flera områden där kan ges ökad eller t.o.m. ensam beslutanderätt. Rapportören bedömde även dubbla roller som både folkvald församling och statlig förvaltningsmyndighet som särskilt problematiska eftersom de innebär att tinget i sin roll kan tvingas genomföra beslut i konflikt med vad det i sin roll som folkvald församling anser vara bäst för samerna. Betänkandet bereds inom . Regeringen har aviserat att den avser lämna en skrivelse till med en strategi för arbetet med mänskliga rättigheter i . Proposition om information m.m. vid mineralprospektering I en proposition med förslag om ändringar i minerallagen (1991:45) som gäller förbättrad information och tydligare ansvar vid mineralprospektering föreslår regeringen en rätt till översättning av gällande arbetsplan till finska, meänkieli och samiska samt ett krav på att arbetsplanen ska sändas till bl.a. (prop. 2013/14:159). Av propositionen framgår att är förvaltningsmyndighet inom rennäringens område. Vidare framgår av propositionen och bestämmelserna i sametingslagen (1992:1433) att som regeringens expertmyndighet ska medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas, däribland rennäringsintressen vid nyttjande av mark och vatten. har staten ett ansvar för att rennäringen kan fortleva. Regeringen bedömer därför att bör få möjlighet till tidig och god information i dessa frågor. Av propositionen framgår även att i de fall en gällande arbetsplan ska sändas till (dvs. där undersökningsarbetet ska bedrivas i ett område som används för renskötsel) ges myndigheten en möjlighet att bedöma de samlade effekterna av prospekteringar inom renskötselområdet, vilket underlättar för att bedöma vilka hänsyn som bör tas till rennäringens intressen och kumulativa effekter av andra exploateringar. Av översikten (2011/12:RFR11 s. 52) framgår att ett flertal vetenskapliga artiklar på området belyser behovet av att samer som urfolk garanteras ett reellt jämlikt deltagande i den demokratiska processen genom att staten bl.a. utvidgar verksamhet. behandlade utskottet yrkanden om olika roller och en utredning av ett utökat samiskt självstyre (bet. 2011/12:KU17). Utskottet vidhöll då sin tidigare mening att det är väsentligt att roller som folkvalt organ och myndighet under regeringen hålls isär på ett sätt som är tydligt för allmänheten. Utskottet utgick från att regeringen skulle fortsätta att ägna frågan vederbörlig uppmärksamhet. I sammanhanget noterade utskottet bl.a. regeringens fortsatta arbete med att utveckla samepolitiken genom en närmare dialog med . Utskottet avstyrkte motionerna, och beslutade enligt utskottets förslag. Utskottet noterar att förvaltningen av världsarvet Laponia utförs av en ideell förening. Vidare konstaterar utskottet att som regeringens expertmyndighet redan nu medverkar i samhällsplaneringen och bevakar att samiska behov beaktas, däribland rennäringsintressen vid nyttjande av mark och vatten. Lagändringarna som föreslås i en proposition stärker möjligheter till tidig och god information vid mineralprospektering. Utskottet ser mot bakgrund av detta inga skäl att nu tillstyrka motionärernas förslag. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:K362 (MP) yrkande 3. Som framgår delvis ovan anser utskottet att som folkvald församling spelar en viktig demokratisk roll och som statlig förvaltningsmyndighet fyller ändamålsenliga samhällsplanerande funktioner. Utskottet avstyrker således motion 2013/14:K201 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om lagstadgad rätt till finskspråkig äldreomsorg i hela landet med hänvisning till bl.a. kommuners och landstings möjligheter att frivilligt ansluta sig till det finska förvaltningsområdet. I motion 2013/14:So436 av (S) begärs att äldre i den finskspråkiga minoriteten borde få lagstadgad rätt till finskspråkig äldreomsorg i hela landet, inte bara inom förvaltningsområdet. Motionären ser det som angeläget att staten på olika sätt stimulerar en utbyggnad av äldreomsorg på finska. Enligt 7 § i minoritetslagen kan andra kommuner än de som anges i 6 § efter anmälan få ingå i förvaltningsområdet för finska, meänkieli eller samiska. Beslut att en kommun ska få ingå i ett förvaltningsområde fattas av regeringen. Enligt 18 § ska en kommun i ett förvaltningsområde erbjuda den som begär det möjlighet att få hela eller delar av den service och omvårdnad som erbjuds inom ramen för äldreomsorgen av personal som behärskar finska, meänkieli eller samiska. Detsamma gäller kommuner utanför ett förvaltningsområde, om kommunen har tillgång till personal som är kunnig i språket. Enligt 5 kap. 6 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska kommunen verka för att det finns tillgång till personal med kunskaper i finska, meänkieli eller samiska där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor. Av förarbetena till socialtjänstlagens bestämmelse (prop. 2008/09:158) framgår att skyldigheten att verka för att det finns tillgång till personal med vissa kunskaper i språk gäller där detta behövs i omvårdnaden om äldre människor, att bestämmelsen inte utgör någon rättighetsbestämmelse och att enskilda personer således inte beviljas insatser med stöd av den, att bestämmelsen inte innebär en skyldighet att skaffa språkkunnig personal men att kunskaper i minoritetsspråk dock bör vara en merit vid rekrytering (s. 137 f.). Enligt 3 kap. 3 § andra stycket SoL ska det för utförande av uppgifter inom finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Enligt 2 e § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, ska det där hälso- och sjukvård bedrivs finnas bl.a. den personal som behövs för att god vård ska kunna ges. Regeringen har bedömt (se prop. 2008/09:158 s. 103) att av dessa bestämmelser i och SoL kan det redan anses finnas en skyldighet att se till att det finns tillgång till personal med exempelvis kunskaper i finska om detta behövs för att uppnå god vård eller insatser av god kvalitet. Kommuner, landsting och antal invånare i det finska förvaltningsområdet Av 6 § första stycket minoritetslagen och bilagan i förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk framgår att sammanlagt 52 kommuner och 9 landsting fr.o.m. ingår i det finska förvaltningsområdet. Enligt uppgifter sammanställda från statistiska årsbok för 2013 (se tabell 4.17 på s. 76–80) om antalet invånare per i de 52 kommuner som ingår i förvaltningsområdet uppgick dessa till 3 891 018, vilket motsvarar av dåvarande befolkning. Motsvarande siffra för de nio landsting som omfattas av området är 5 784 849, dvs. I översikten (2011/12:RFR11 s. 68) hänvisas till en studie (Myntti 2005) av vilken framgår att det i 55 svenska kommuner erbjöds någon form av äldreomsorg med finsk personal. I sammanhanget kan pekas på att studien är genomförd innan den nuvarande minoritetsspråklagen trädde i kraft. Utskottet konstaterar inledningsvis att gällande lag gör det möjligt för kommuner och landsting att ansöka om frivillig anslutning till det finska förvaltningsområdet. Därutöver delar utskottet regeringens bedömning att det av hälso- och sjukvårdslagens och socialtjänstlagens berörda bestämmelser redan kan anses finnas en skyldighet att se till att det finns tillgång till personal med exempelvis kunskaper i finska om detta behövs för att uppnå god vård eller insatser av god kvalitet. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om unionsåtgärder för att bekämpa diskriminering av romer samt ratificeringen av nr 169. Jämför särskilt yttrande 2 (MP, V). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2011/12:KU17. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna 2013/14:K379 (MP) yrkandena 5 och 6, 2013/14:Sf392 (MP) yrkande 13 och 2013/14:N395 (MP) yrkande 11. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Stärkt arbete mot antiziganism, antisemitism och islamofobi, punkt 2 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K379 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 15. Ett flertal undersökningar visar en oroväckande hög förekomst av uttryck för antiziganism, antisemitism och islamofobi. I likhet med utskottet anser vi att detta är oacceptabelt i en tolerant och öppen demokrati. Av svensk lag följer att hets mot folkgrupp och olaga diskriminering medför straffrättsliga påföljder. I motsats till utskottet anser vi att regeringens vidtagna och pågående åtgärder för att stärka samhällets insatser mot rasism och liknande former av intolerans inte är tillräckliga. Genomgången av nyhetsmedia, populärkultur och läromedel som Forum för levande historia har gjort visar att de ofta är onyanserade i sina skildringar av bl.a. islam och judendom. Trots en allt starkare närvaro av särskilt muslimska ungdomar i gymnasieskolan är ett vi-och-de-tänkande förhärskande i läromedlen i ämnet religion. Vi anser att det behövs en ordentlig genomgång av läromedlen för att upptäcka omoderna och felaktiga skrivningar, t.ex. måste utrotningen av romer under Förintelsen finnas med i historieböcker som används. Skolans roll i motverkandet av islamofobi, antisemitism, antiziganism och rasism är ovärderlig. Detta bör ges regeringen till känna. Det finska minoritetsspråkets ställning, punkt 6 (S, MP, V) av (MP), (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett nationellt språkpolitiskt handlingsprogram för det finska minoritetsspråket. 2012/13:K320 av och (båda S) och 2013/14:K288 av m.fl. (S). Vi ser hur ytterligare kommuner har anslutit sig frivilligt till det finska förvaltningsområdet. Reformerna har sakta men säkert börjat ge effekter, och det är dags att höja tempot. är det i vår mening rimligt att hela ska omfattas av samma rättigheter som dagens förvaltningsområde, och då behövs det ett tydligt nationellt språkpolitiskt handlingsprogram för det finska minoritetsspråket. I likhet med utskottets majoritet konstaterar vi att ett slopande av kravet på grundläggande kunskaper som förutsättning för modersmålsundervisning kommer att ge barnen bland de nationella minoriteterna stärkta möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sina språk. Detta är positivt. återstår mycket arbete för att stärka det finska minoritetsspråkets ställning i . Inte minst det faktum att ca 675 000 sverigefinländare bor i betonar vikten av att det inrättas ett nationellt språkpolitiskt handlingsprogram för det finska minoritetsspråket. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 9 (S, MP, V) av (MP), (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K362 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2013/14:K201 av (SD). har inrättats för att ge samer ett utökat självbestämmande över en levande samisk kultur och ge möjligheter att ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. I detta ingår att särskilt ta till vara och beakta bl.a. rennäringens intressen. Vi anser att det samiska självbestämmandet bör ökas genom att som myndighet successivt ges fler myndighetsuppgifter som berör samiska förhållanden. Detta bör ges regeringen till känna. Det finska minoritetsspråkets ställning, punkt 6 (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utöver vår reservation i frågan om ett nationellt språkpolitiskt handlingsprogram för finskan bedömer vi att sådana handlingsprogram bör tas fram för samtliga minoritetsspråk. Vi yrkar dock inte på ett formellt tillkännagivande i den delen då de motionsyrkanden som behandlas här endast omfattar det finska minoritetsspråket, men vill redan här tydligt markera att sådana handlingsprogram också bör färdigställas för de andra minoritetsspråken. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (MP, V) (MP) och (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller ett av dessa förslag om ratificeringen av nr 169 hänvisar vi till vårt senaste ställningstagande i motsvarande fråga i betänkande 2011/12:KU17 (s. 62 f.). Vi vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:K237 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insatser för den romska nationella minoriteten. 2012/13:K288 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbättra möjligheterna för barn som tillhör en nationell minoritet att tillägna sig sitt minoritetsspråk. 2012/13:K320 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det finska minoritetsspråkets ställning i . 2012/13:K378 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svensk politik för nationella minoriteter ska formas utifrån deras egna villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en förändring av finlandssvenskarnas ställning i den svenska minoritetspolitiken. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:K201 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lägga ned . 2013/14:K288 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det finska minoritetsspråkets ställning i . 2013/14:K329 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en med anledning av den kartläggning och registrering som gjorts av romer i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att romska företrädare bör finnas representerade i om registrering och kartläggning av romer i . 2013/14:K362 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka bestämmanderätt. 2013/14:K379 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en oberoende sannings- och om såväl nutida som historisk antiziganism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en oberoende om antiziganism och registerhantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt arbete mot islamofobi, antisemitism, antiziganism samt islamofobiska, antisemitiska och antiziganistiska hatbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de EU-medel som har avsatts för att bekämpa diskrimineringen av romer kommer till användning i medlemsstaterna.