bet · H101KrU8 · 2014-06-12 00:00:00 — I propositionen anges att syftet med studien är att den ska tjäna som underlag för en bedömning av om ytterligare åtgärder bör vidtas på jämställdhetsområdet. Sammanfattningsvis anser motionären att inte ska ge regeringen mandat att bemyndiga att genomföra det aktuella förslaget till studie (yrkande 3). Utskottet anser att det är viktigt att jämställdhet genomsyrar folkbildningens verksamhet, och ser positivt på det jämställdhetsarbete som bedrivs inom folkbildningen . Utskottet välkomnar dock regeringens avsikt att genomföra en studie för att se om det finns ytterligare behov av insatser inom folkbildningen på jämställdhetsområdet. Utskottet anser inte att motion 2013/14:Kr10 (SD) yrkande 3 bör leda till någon åtgärd, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utbildning av teckenspråkstolkar med hänvisning till att motionen till stor del får anses tillgodosedd. Jämför reservation 8 (MP, V). Intresseorganisationer för döva och hörselskadade personer m.fl. framförde 2009 önskemål om att teckenspråkstolk-, dövblindtolk- och skrivtolkutbildning skulle genomföras på högskolenivå för att bl.a. säkerställa utbildningens kvalitet och forskningsanknytning samt för att internationellt samarbete skulle kunna främjas. Mot bakgrund av bl.a. detta förslag möjliggjorde regeringen för högskolan att anordna teckenspråkstolkutbildning. tillförs därför medel från anslaget för teckenspråkstolkutbildning till folkhögskolorna, för att anordna ett kandidatprogram i teckenspråkstolkutbildning med 40 utbildningsplatser. Detta har fått till följd att det bidrag som kan lämnas för folkhögskolornas teckenspråkstolkutbildning successivt har minskat. Det totala antalet årsstudieplatser i teckenspråkstolkutbildning som kan finansieras genom bidraget för denna utbildning minskar genom att högskoleutbildningens helårsstudieplatser tilldelas högre belopp jämfört med folkhögskolornas. Bidraget för teckenspråkstolkutbildning till folkhögskolorna uppgick till och uppgår till (anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, utgiftsområde 16). Bidraget för teckenspråkstolkutbildning vid var (utbildningen startade ) och är för . Regeringen anser att kandidatprogrammet vid högskolan även fortsättningsvis till viss del bör finansieras genom bidraget för teckenspråkstolkutbildning till folkhögskolan. Mot bakgrund av att bidraget för folkhögskolornas teckenspråkstolksutbildning nu successivt minskar bör det dock enligt regeringen göras en översyn av teckenspråkstolkutbildningens omfattning och finansiering mot bakgrund av samhällets och brukarnas behov av teckenspråkstolkar. (MP) påtalar i motion 2013/14:Kr11 vikten av att tillräckligt många teckenspråkstolkar kan utbildas också , och av att regeringen är uppmärksam på denna fråga och vidtar de åtgärder som krävs för att utbildningsplatserna inte ska minska (yrkande 2). Utskottet anser i likhet med motionären att det är viktigt att tillräckligt många teckenspråkstolkar utbildas , och välkomnar därför regeringens förslag att se över dimensioneringen och även innehållet i teckenspråkstolkutbildningen. Utskottet anser att motion 2013/14:Kr11 (MP) yrkande 2 till stor del får anses tillgodosedd, varför det avstyrks. Utvidgad översyn av kontakttolkutbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvidgad översyn av omfattningen av kontakttolkutbildningen, bl.a. med hänvisning till att det ena yrkandet till stor del får anses tillgodosett. Jämför reservationerna 9 (MP, V) och 10 (SD). Statskontoret redovisade 2012 på regeringens uppdrag rapporten tolkningsfråga – Om auktorisation och åtgärder för fler och bättre tolkar (Statskontoret 2012:2). När det gäller utbildningens innehåll ansåg Statskontoret att den kursplan som används bör ses över och utbildningen anpassas till förändrade krav. Statskontoret menade bl.a. att det bör föras in mer övning i praktisk tolkning på bekostnad av och att mer övning i videotolkning bör införas. Myndigheten för har påbörjat en översyn av kursmålen för den sammanhållna grundutbildningen. Bidraget till kontakttolkutbildningen är (anslag 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning, inom utgiftsområde 17). Regeringen gör bedömningen att Myndigheten för bör få i uppdrag att utöver den pågående översynen av kontakttolkutbildningens innehåll även se över kontakttolkutbildningens omfattning, samt vid behov föreslå vilka förändringar som krävs för att samhällets behov av kontakttolkar ska kunna tillgodoses. (MP) anser i motion 2013/14:Kr11 att Myndigheten för bör få i uppdrag att, utöver den pågående översynen av kontakttolkutbildningens innehåll, även se över kontakttolkutbildningens omfattning (yrkande 3). (SD) framhåller i motion 2013/14:Kr10 att kontakttolkar är en av regeringens integrationspolitiska åtgärder som omöjligen kan ställa sig bakom. I stället anser motionären att de medel som läggs på kontakttolkar bör öronmärkas till förmån för åtgärder för teckentolkar (yrkande 5). Utskottet delar regeringens bedömning att man i samband med översynen av kontakttolkutbildningens innehåll även bör se över kontakttolkutbildningens omfattning. Detta för att kunna tillgodose samhällets behov av kontakttolkar. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr10 (SD) yrkande 5. Motion 2013/14:Kr11 (MP) yrkande 3 får till stor del anses tillgodosedd, varför även den avstyrks. Regeringen redovisar i propositionen ett antal bedömningar avseenden folkbildningens betydelse för och arbete med olika samhällsområden och frågor. Regeringen gör bl.a. bedömningen – att folkhögskolan som en egen utbildningsform i utbildningssystemet bör ses över och tydliggöras – att regleringen av uppgifter och roll bör ses över – att de myndigheter som utvärderar folkbildningen bör utveckla modeller som kan användas för att följa utvecklingen , exempelvis genom indikatorer då så är lämpligt – att kommande utvärderingar av folkbildningen bör genomföras regelbundet, med mellanrum – att bör få ett förtydligat uppföljningsansvar i syfte att ta fram underlag som bättre kan ligga till grund för redovisning till – att inom ramen för den kommande strategin för mänskliga rättigheter bör tilldelas medel för att inom folkbildningen utveckla och genomföra en utbildningsinsats om mänskliga rättigheter – att folkbildningen i sin verksamhet även fortsättningsvis aktivt bör öka medborgarnas kunskap och förståelse för en hållbar samhällsutveckling på lokal och global nivå – att det även fortsättningsvis är angeläget med ett gott samspel mellan kulturpolitiska insatser och folkbildningen. Utskottet delar regeringens bedömningar och anser att de ger en viktig och väl avvägd inriktning för folkbildningspolitiken. Övriga motioner väckta med anledning av propositionen och motioner från allmänna motionstiden Ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett gemensamt ansvar för folkbildningen med hänvisning bl.a. till att regeringen för löpande diskussioner med kommuner och landsting. Jämför reservation 11 (S, V). har i sin redovisning till regeringen, Samlad bedömning 2013, som inlämnades lyft fram frågan om folkbildningens spridning och förankring i landet. Bland annat nämns att kommunernas bidrag till studieförbunden fortsätter att minska. Statens andel av bidraget var 1992 och har ökat till 2013. har kommunernas andel minskat från och landstingens/regionernas andel från . har vidare i sitt budgetunderlag 2013–2015 understrukit vikten av att en kontinuerlig dialog mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) om anslaget till folkbildningen. Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden (bet. 2012/13:KrU10) och angav då bl.a. följande: Enligt uppgift från för regeringen löpande diskussioner med företrädare för såväl folkhögskolor och studieförbund som kommuner och landsting. Diskussionerna förs om folkbildningens verksamhet lokalt, regionalt och nationellt samt om de ekonomiska förutsättningarna och behovet av ett gemensamt ansvarstagande. Någon skriftlig dokumentation görs inte. Utskottet har framhållit att folkbildningen är en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna, landstingen, regionerna och huvudmännen samt att det ekonomiska ansvaret för folkbildningen bör bäras gemensamt. Denna princip innebär också att staten inte bör kompensera för bortfall av stöd från andra finansiärer. är det viktigt att lyfta fram en annan princip i sammanhanget, nämligen kommunernas och landstingens långtgående självbestämmande, exempelvis när det gäller användningen och fördelningen av egna resurser och vilken nivå det egna engagemanget ska ha. i m.fl. (S) påtalar i båda kommittémotionerna 2013/14:Kr9 yrkande 1 och 2013/14:Kr339 yrkande 43 vikten av att staten tydliggör det gemensamma ansvaret för folkbildningen, och att regeringen tar initiativ till årliga överläggningar med SKL om bidragen. och (båda S) anser i motion 2013/14:Kr299 att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur det offentligas gemensamma ansvarstagande för finansiering av folkbildning i kan säkerställas i enlighet med folkbildningspropositionens skrivningar . Motionärerna understryker vikten av ett delat ansvar mellan staten, landstingen och kommunerna. Enligt inhämtad uppgift från för regeringen, i likhet med vad som angavs i betänkandet på folkbildningens område , löpande diskussioner med företrädare för såväl folkhögskolor och studieförbund som kommuner och landsting. Diskussionerna förs om folkbildningens verksamhet lokalt, regionalt och nationellt samt om de ekonomiska förutsättningarna och behovet av ett gemensamt ansvarstagande. Utskottet anser att folkbildningen är en gemensam angelägenhet för staten, kommunerna, landstingen, regionerna och huvudmännen samt att det ekonomiska ansvaret för folkbildningen bör bäras gemensamt. Men som angavs i betänkandet är det viktigt att peka på kommunernas och landstingens långtgående självbestämmande, när det gäller användningen och fördelningen av egna resurser och vilken nivå det egna engagemanget ska ha. Med hänvisning till de diskussioner som förs samt till kommunernas och landstingens långtgående självbestämmande, avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr9 (S) yrkande 1, 2013/14:Kr299 (S) och 2013/14:Kr339 (S) yrkande 43. Personer med funktionsnedsättning på folkhögskolan Utskottets förslag i korthet avslår bl.a. ett motionsyrkande rörande satsningar på längre studietid inom folkhögskolorna för personer med funktionsnedsättning, med hänvisning till att frågan bereds och att regeringens bedömning inte bör föregripas. På uppdrag av Arbetsförmedlingen erbjuder folkhögskolorna arbetslösa ungdomar upp till som saknar grundskola eller gymnasieskola tre månaders studiemotiverande utbildning i syfte att ge nya förutsättningar till fortsatta studier inom den reguljära utbildningsverksamheten. Att studietiden ska vara regleras i 7 § 1 punkten förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Antalet studiemotiverande folkhögskoleplatser ökade från 4 000 till 8 000. Dessutom har antalet platser till allmänna kurser inom folkhögskolan, som dessa ungdomar kan söka till efter en studiemotiverad kurs, ökat med 1 000 platser såväl 2013 som 2014. I betänkandet SOU 2012:31 Sänkta trösklar – högt i tak föreslår utredningen att unga personer med funktionsnedsättning upp till som saknar fullständiga gymnasiebetyg ska ges möjlighet till sex månaders förberedande utbildning på folkhögskola. Skälet till detta är att ungdomar på grund av sin funktionsnedsättning kan behöva än för att komma igång med studierna. har i sitt remissvar på utredningens förslag angett att de delar utredningens uppfattning att unga personer med funktionsnedsättning bör ges möjlighet till sex månaders förberedande/orienterande utbildning på folkhögskola. Enligt inhämtad uppgift från bereds betänkandet. Statsbidrag får lämnas till folkhögskolor, universitet och högskolor för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med funktionsnedsättningar (förordning [2011:1163] om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd). Bidraget fördelas av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Av stödet går en stor del till bidrag till stödpersoner och en del av stödet till andra särskilda utbildningsinsatser, bl.a. teckenspråkstolk och stöd för teknisk utrustning. kunde i genomsnitt 4 857 deltagare per termin studera med hjälp av stödpersoner. Särskilt utbildningsstöd beviljades 2011 med totalt . var motsvarande summa och var den . I syfte att förbättra folkhögskolornas möjligheter att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning föreslog regeringen att ytterligare skulle avsättas för särskilt utbildningsstöd samt beräknade att ytterligare skulle anslås och ytterligare för detta ändamål. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning, anslag 1:15, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). (S) påpekar i motion 2013/14:Kr242 att fler och fler människor med funktionsnedsättning söker sig till folkhögskolan för att de inte klarat gymnasieskolan, vilket ställer nya krav på folkhögskolan. Detta bör enligt motionären uppmärksammas och stödjas. I motion 2013/14:Kr298 anser och (båda S) att regeringen bör göra en särskild satsning inom folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar med funktionsnedsättning som saknar grundskola eller gymnasium. Denna satsning bör enligt motionärerna likna den satsning som regeringen gör för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasium, men bör omfatta längre studietid. Som framgår ovan har extra resurser satsats på folkhögskolorna för arbetslösa ungdomar, bl.a. ungdomar med funktionsnedsättning, som saknar grundskola eller gymnasieskola. Dessutom har det särskilda utbildningsstödet till folkhögskolorna, som gör det möjligt att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning, höjts rejält , och regeringen föreslår dessutom höjningar även . Utskottet ser positivt på dessa satsningar som kommer personer med funktionsnedsättning till del. När det gäller motionsyrkandet om möjlighet till längre studietid för ungdomar med funktionsnedsättning anser utskottet att regeringens beredning av frågan inte bör föregripas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Kr242 (S) och 2013/14:Kr298 (S). Ett digitalt samhälle för alla Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om satsningar på ett digitalt samhälle med hänvisning till att en sådan satsning bör inrymmas inom folkbildningsanslaget. antogs, på initiativ av medlemsorganisationer (, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation och Kommuner och Landsting) det nya folkbildningspolitiska dokumentet Folkbildningens Vägval & . I dokumentet anges att befolkningens digitala delaktighet är en prioriterad folkbildningsuppgift samt att ansvaret för att driva utvecklingen i första hand vilar på studieförbundens och folkhögskolornas ledning. har i sitt budgetunderlag till regeringen –2017 framfört bl.a. följande: har undertecknat Digital agenda för . Folkbildningen är beredd att, själv och i samverkan med andra organisationer och aktörer i civilsamhället, aktivt tillvarata digitaliseringens möjligheter. Drygt en miljon vuxna har inte tillgång till all den information, kulturverksamhet och sociala interaktionsmöjligheter som erbjuds via internet. Det krävs utbildning och handledning för att fler ska bli delaktiga. Studieförbunden och folkhögskolor finns i hela landet och har bra förutsättningar att nå fler och med folkbildning ge digitala basfärdigheter Med en höjning av folkbildningsanslaget på får studieförbund och folkhögskolor möjlighet att stärka och utveckla sin befintliga verksamhet och möta nya och nyblivna bidragsmottagares behov. Det skapar framför allt förutsättningar att möta fler nya deltagare. har i sina Riktlinjer för , i fråga om användningen av anslaget 14:1 inom utgiftsområde 17, angett att inom ramen för Folkbildningsnätet ska, tillsammans med andra lämpliga åtgärder, göra särskilda insatser för att öka den digitala delaktigheten vid folkhögskolor och studieförbund. Utskottet behandlade ett liknande yrkande och angav då att staten anslår till folkbildningen, och att arbetet med att öka den digitala delaktigheten i samhället bör inrymmas inom anslaget (bet. 2012/13:KrU10). I motion 2013/14:Kr243 framhåller (S) att det behövs en än mer intensifierad satsning för att nå den återstående miljonen svenskar som står utanför digitaliseringen. Folkbildningen har här enligt motionären en viktig roll att fylla. Utskottet anser att insatser för digital delaktighet är en del av folkbildningsuppdraget utifrån statens syften med stödet till folkbildningen. Utskottet gör därmed samma bedömning som , och anser att arbetet med att öka den digitala delaktigheten i samhället bör inrymmas inom folkbildningsanslaget. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Kr243 (S). Lyft för studieförbund och folkhögskolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om nya lyft för studieförbund och folkhögskolor. m.fl. (FP) påtalar i motion 2013/14:Kr259 att det är välkommet att regeringen på ett bättre sätt än tidigare söker ta vara på folkhögskolornas kunskap och erfarenhet för att påskynda nyanländas etablering i samhället. Motionären lyfter som ett positivt exempel fram Arbetsförmedlingens etableringsbidrag, som kan ges till nyanlända invandrare i form av särskilt utformade utbildningar i folkhögskolornas regi. Motionärerna efterlyser flera liknande lyft för studieförbund och folkhögskolor (yrkande 2). Som har redovisats har särskilda satsningar gjorts för att stödja nyanlända invandrares etablering. –2017 planeras på folkhögskolor, på uppdrag av Arbetsförmedlingen, särskilt anpassade sammanhållna utbildningar för nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget. Utbildningarna ska omfatta flera insatser som kombineras med varandra, bl.a. studier i svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser under sex sammanhängande månader. Vidare har särskilda satsningar gjorts på folkhögskolor för arbetslösa ungdomar som saknar grundskola eller gymnasieskola. För dessa har antalet studiemotiverande folkhögskolekurser ökat från 4 000 till 8 000 . Dessutom har antalet platser till allmänna kurser, som dessa ungdomar kan söka till efter en studiemotiverad kurs, ökat med 1 000 platser såväl 2013 som 2014. föreslår i sitt budgetunderlag 2015–2017 ett särskilt riktat anslag på . Medlen bör enligt gå till studieförbund och folkhögskolor för att de i samverkan ska nå nya deltagare i bostadsområden där arbetslösheten är hög och den grundläggande utbildningsnivån är låg. Utskottet ser positivt på de särskilda satsningar som regeringen har gjort inom folkbildningen. Nya satsningar måste dock enligt utskottets uppfattning ställas i relation till andra prioriterade områden. Utskottet anser inte att det finns skäl att bifalla motion 2013/14:Kr259 (FP) yrkande 2, varför det avstyrks. Ett föräldralyft rörande skolan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett föräldralyft inom folkbildningen med hänvisning till att ett sådant lyft, om det ska till, bör ske inom ramen för folkbildningsanslaget. och (båda S) anser i motion 2013/14:Kr297 att staten ska göra en särskild satsning, ett föräldralyft, i syfte att dels ge föräldrarna bättre förutsättningar att hjälpa sina barn med läxläsning, dels öka föräldrarnas egna kunskaper om skolans arbete. Detta föräldralyft bör enligt motionärerna ske genom ett samarbete mellan skolan och folkbildningens aktörer. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande om föräldralyft i matematik (bet. 2011/12:KrU2). Utskottet konstaterade då att det är upp till folkbildningens aktörer, som självständiga organ, att bestämma över sitt kursutbud, och avstyrkte yrkandet med hänvisning till att om folkbildningens aktörer vill genomföra en sådan satsning bör det göras inom befintliga anslag. Utskottet är inte av någon annan uppfattning och avstyrker därmed motion 2013/14:Kr297 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om risk- och väsentlighetsanalyser med hänvisning till de krav som ställs på folkbildningen i dessa frågor. bedömde i sin granskningsrapport stöd till studieförbunden (RiR 2011:12) att det fanns brister när det gällde kontrollen av användningen av statsbidraget. ansåg att en effektiv kontroll borde föregås av risk- och väsentlighetsanalyser och att kontrollen till viss del borde utföras av en extern aktör. påtalade att inte utför någon egen kontroll och inte heller gör några risk- och väsentlighetsanalyser av studieförbundens inrapporterade verksamhet. Detta innebar, enligt , att inte får tillräcklig information för att använda sig av verktyget att återkalla bidrag på ett effektivt sätt. borde enligt genomföra egna kontroller av studieförbundens inrapporterade verksamhet. Regeringen instämde i sin skrivelse 2011/12:6, som lämnades med anledning av rapporten, att det är nödvändigt att kontrollera användningen av statsbidraget genom risk- och väsentlighetsanalyser. Dessa borde genomföras av eller en extern aktör på uppdrag av regeringen. m.fl. (SD) anser i motion 2013/14:Kr340 att externa aktörer bör genomföra risk- och väsentlighetsanalyser av folkbildningens bidragsverksamhet inför de interna kontrollerna, detta för att säkra en så objektiv analys som möjligt (yrkande 3). Av fastställda statsbidragsvillkor framgår att studieförbund och folkhögskolor ska pröva former för hur verksamheten kan bedömas utifrån risk- och väsentlighetsanalyser, och att i sin årsredovisning ska beskriva strategi och arbetssätt/process för risk- och väsentlighetsanalyser. Detta krav att pröva former för hur verksamheten kan bedömas utifrån risk- och väsentlighetsanalyser gäller . Av årsredovisning med verksamhetsberättelse framgår bl.a. följande: Årets uppföljning visar att studieförbundens kvalitetsarbete blir allt mer systematiskt, med förbättrade arbets- och kvalitetssäkringsrutiner som resultat. Internkontrollen är en process som prioriteras, och som beskrivs som ett bra verktyg i kvalitetsarbetet. Studieförbunden lägger också mycket arbete på att utveckla rutinerna för samarbete med medlemsorganisationer och samverkande organisationer. När det gäller systematik och integrering av risk- och väsentlighetsanalys i det interna kvalitetsarbetet återstår en hel del arbete i de flesta studieförbunden. Även bland folkhögskolorna framstår det systematiska kvalitetsarbetet som en allt naturligare del av verksamheten. Det resulterar mest påtagligt i förbättrade administrativa rutiner, till exempel antagnings- och avrapporteringsrutiner, och kompetensutveckling. De offentligägda folkhögskolorna har i allmänhet höga krav på internkontroll och redovisning från sina huvudmän. Ambitionsnivå och arbetssätt varierar mer mellan de rörelseägda folkhögskolorna. Systematisk risk- och väsentlighetsanalys genomförs på vissa folkhögskolor men inte alla. Det arbete med risk- och väsentlighetsanalys som rapporteras sker i första hand inom styrelser och ledningsgrupper. Enligt inhämtad uppgift från har fortsatt sitt arbete med att utveckla och förankra det systematiska kvalitetsarbetet hos folkhögskolor och studieförbund, samt lämnar en redovisning till regeringen utifrån Riktlinjerna till . Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att det måste vara externa aktörer som genomför risk- och väsentlighetsanalyser av folkbildningens bidragsverksamhet. Med hänvisning till detta och till de krav som ställs på studieförbund och folkhögskolor när det gäller att pröva former för hur verksamheten kan bedömas utifrån risk- och väsentlighetsanalyser, anser utskottet att motion 2013/14:Kr340 (SD) yrkande 3 bör avstyrkas. Förvaltningslagens tillämpning på verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förvaltningslagens tillämpning på myndighetsutövning, med hänvisning bl.a. till den översyn av förordningen av statsbidrag till folkbildningen som är på gång.