bet · H101KrU5 · 2014-04-15 00:00:00 — Myndigheten ska därmed ansvara för att samla kunskap inom området och sprida denna, analysera, följa upp och utvärdera insatser inom området samt bilda nätverk för samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer. När Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor uppvaktade utskottet informerade myndigheten om sitt arbete med att ta fram en kunskapsportal, där man ska samla forskning och forskningsöversikter indelat under olika ämnesområden. Lanseringen ska ske . När det gäller det civila samhället ser utskottet positivt på de uppdrag som regeringen gett SCB och på att regeringen avsatt ytterligare medel till förbättringsarbete för att stärka statistikområdet för det civila samhället. har SCB lämnat två statistiksammanställningar till regeringen, och utskottet anser i likhet med SCB att arbetet med att ta fram statistiken får ses som ett arbete under vidareutveckling. Utskottet anser inte att motion 2013/14:N210 (MP) yrkande 2 bör föranleda någon åtgärd från , varför yrkandet avstyrks. Nationellt utbildningscentrum för krishantering Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta ett nationellt utbildningscentrum för krishantering med hänvisning till det arbete som bedrivs för att förebygga kränkningar inom föreningslivet och idrottsvärlden. Jämför reservation 5 (S). och (båda S) anser i motion 2012/13:Fö234 att man bör se över möjligheten att inrätta ett utbildningscentrum, för att skapa utbildningar som ett stöd för organisationer inom föreningslivet och idrottsvärlden i hur man hanterar och arbetar med olika krissituationer samt lära ut hur man kan få stöd och hjälp från samhället i dessa frågor. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har av regeringen fått i uppdrag att genomföra en kartläggning av föreningslivets arbete för att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar, och av de insatser som görs när övergrepp har uppdagats. I den del av kartläggningen som rör det förebyggande arbetet ska myndigheten redovisa hur föreningar arbetat med dessa frågor, bl.a. hur frågorna diskuteras inom föreningen samt vilken information barn och unga fått om sina rättigheter och om vart de kan vända sig om de har utsatts för övergrepp. Vidare ska kartläggningen omfatta i vilken utsträckning information och utbildningar ges till ledare som är anställda eller som är frivilligt engagerade i föreningar. Utifrån kartläggningen ska Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor lyfta fram goda exempel på arbetssätt och metoder samt faktorer som är av central betydelse för att olika typer av insatser ska ha framgång när det gäller att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot barn och unga och att vidta åtgärder när sådana övergrepp har skett. Resultatet ska spridas i olika myndigheters nätverk samt till det civila samhällets organisationer som har verksamhet riktad till barn och unga. Myndigheten ska lämna en slutrapport till om hur uppdraget i sin helhet har genomförts, inklusive en ekonomisk redovisning. Vidare kan nämnas att () genom och genomför analyser av idrottsverksamhet i föreningar. En del i analyserna handlar om att säkra en trygg miljö, så att inga aktiva inom idrotten riskerar att utsättas för någon form av kränkande behandling. Som stöd för att utveckla en trygg miljö har RF och också tagit fram materialet Skapa trygga idrottsmiljöer för barn och ungdomar. Det kan också nämnas att och RF har inlett ett samarbete för att kunna ge stöd till oroliga idrottsföräldrar. Genom Rädda Barnens Föräldratelefon får fler idrottsföräldrar ett vuxenstöd av experter på barns rättigheter och om hur man som förälder kan agera i svåra situationer. Syftet med Föräldratelefonen är att öka barns möjlighet till en trygg uppväxt genom att stödja och stärka föräldrar. Som framgår ovan har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fått ett uppdrag att kartlägga föreningslivets arbete för att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar, och de insatser som görs när övergreppen har uppdagats. Utifrån kartläggningen ska goda exempel lyftas fram på arbetssätt och metoder samt faktorer som är av central betydelse för framgångsrika insatser. Utskottet har en förhoppning om att bl.a. dessa goda exempel samt de analyser som RF genomför för att säkra trygga idrottsmiljöer, och det material som RF och tagit fram för trygga dessa miljöer, kan spridas och utnyttjas till krisarbete i föreningar inom många olika områden. Här har enligt utskottet bl.a. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och RF en viktig uppgift att sprida kunskapen vidare. Utskottet anser inte att ett utbildningscentrum bör inrättas och avstyrker därför motion 2012/13:Fö234 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om minskade krav på ideellt drivna verksamheter med hänvisning till att en rad åtgärder vidtagits på området. (KD) anser i motion 2013/14:Kr277 att en översyn bör göras så att kraven på ideellt drivna verksamheter, bl.a. lägergårdar, inte blir lika hårda som för kommersiella anläggningar. Detta gäller bl.a. kraven på momsregistrering, kassaregister och kortmaskiner, men även krav på utbildning och kommunernas taxor och avgifter på anläggningar. Statsrådet anförde följande i ett svar på en fråga från , om bl.a. vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra en negativ utveckling i olika avseenden för det svenska civilsamhället och för att stärka civilsamhällets organisationer (2012/13:650): Jag delar inte uppfattning att situationen för det civila samhället skulle vara hotad. Tvärtom menar jag att det svenska civila samhället står starkt. Regeringen har också vidtagit en rad åtgärder för att ytterligare förbättra det civila samhällets villkor, i enlighet med det av fastställda målet för politiken. beslutade regeringen om en lagrådsremiss om nya inkomstskatteregler för den ideella sektorn. Områden som mer specifikt tar upp är bland annat moms, konkurrens mellan ideella föreningar och kommersiella företag inom idrotten och föreningarnas serveringsverksamhet. Bakgrunden är att inledde ett fördragsbrottsförfarande mot . Kommissionen anser att den svenska momslagen innehåller ett alltför generöst undantag för ideella föreningar och att lagen därför strider mot EU:s momsdirektiv. Det är viktigt att en gynnsam behandling av den ideella sektorn säkerställs. I samband med det arbete med en allmän översyn av momssystemet som kommissionen inledde 2010 har regeringen tagit initiativ till ett uttalande från ministerrådet om att undantagen för ideella föreningar i momsdirektivet bör klargöras. Regeringen kommer även fortsatt att vara tydlig med att den ideella sektorns värdefulla verksamhet måste främjas och att fortsatt momsbefrielse för ideella föreningar ska gälla. Dialogen med kommissionen fortsätter alltså, och arbetet med att säkerställa goda förutsättningar för en stark ideell sektor bedrivs vidare. För tydlighetens skull vill jag därför avslutningsvis klargöra den särskilda ställning som föreningslivet även fortsättningsvis kommer att ha i olika sammanhang. Samhälleliga värden som konkurrens, föreningsfrihet och det som inom EU brukar kallas idrottens särart är värden som är viktiga att upprätthålla. Regeringen för en kontinuerlig dialog med företrädare för idrotten i dessa frågor. Regeringen lämnade i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 Förslag till budget, finansplan och skattefrågor) förslag till nya inkomstskatteregler för den ideella sektorn. Regeringen föreslog bl.a. enhetliga bestämmelser om allmännyttiga ändamål för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Syftet var att bestämmelserna bättre skulle anpassas till dagens samhälle och bli lättare att tillämpa. Bland annat innebär förslagen att stiftelser som främjar kultur, miljö och idrott kan bli inskränkt skatteskyldiga, dvs. bli skatteskyldiga endast för vissa inkomster. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Som nämnts ovan beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och utvecklas (dir. 2014:40). Uppdraget ska redovisas . När det gäller mervärdesskatt för ideella föreningars allmännyttiga ideella verksamhet är regeringen och civilsamhället eniga om att agera för att behålla det undantag som har inom EU (jfr. 2013/14:SkU18). Som framgår ovan har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att ytterligare förbättra det civila samhällets villkor, och regeringen har tillsatt en utredning för att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer. Utskottet anser mot denna bakgrund att motion 2013/14:Kr277 (KD) inte bör föranleda någon åtgärd från sida, varför motionen avstyrks. Det statliga idrottsstödet och avgifter inom idrottsrörelsen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. avgifter inom idrottsrörelsen med hänvisning till det arbete som pågår inom () och ). Jämför reservation 6 (S, V). i m.fl. (S) anser i kommittémotion 2013/14:Kr339 att de allt högre avgifterna i idrottsklubbarna är en central och viktig fråga för svensk idrott, och att regeringen bör se över problemet med de ökade avgifterna (yrkande 47). (S) påtalar i motion 2013/14:Kr266 att statens stöd till idrottsrörelsen ligger kvar på samma nivå . Detta är enligt motionären inte rimligt. Det urholkar idrottsstödet och drabbar i första hand barn och ungdomar i familjer med små ekonomiska marginaler. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2013/14:Kr257 att de statliga bidragen till kommunerna är en oerhört viktig finansieringskälla för att säkerställa att det finns utrymme och möjlighet till lek, fysisk rörelse och spontanidrott. Motionärerna anser att regeringen bör lägga fram ett förslag på hur ett långsiktigt stöd till idrotten kan utformas (yrkande 1). Statens stöd till idrotten uppgår 2014 till (utgiftsområde 17 anslag 13:1 Stöd till idrotten). Av dessa medel satsas ca på idrottens barn- och ungdomsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd (LOK-stöd) och Idrottslyftet. LOK-stödet, som stöder verksamhet för barn och ungdomar mellan , är ett stimulansbidrag, baserat på aktivitet. Statens särskilda satsning Idrottslyftet har som främsta syfte att öppna upp dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Verksamheten utgår från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Insatser för att hålla kostnaderna för idrottande nere är enligt RF en del av Idrottslyftet. I ett strategiarbete som beslutades på RF-stämman 2013 ingår också diskussioner kring hur idrottsverksamheten ska kunna göras enklare och mer flexibelt och därmed också billigare. Detta arbete kommer, med en avstämning vid stämman 2015, att pågå till 2017 då en strategi med sikte på 2025 ska presenteras. är det enligt RF inte frågan om att vänta med åtgärder till dess, utan idéer som kommer fram kan komma att implementeras under tid. Statens stöd till idrotten kompletteras av stöd från kommuner, sponsorer, medlemmar m.m. Kommunernas samlade stöd till idrottsrörelsen beräknas till , varav ca 1 miljard är ekonomiskt stöd och resterande summa anläggningsstöd i olika former. RF genomförde 2009 en studie av föreningarnas ekonomi som visade att det kommunala stödets andel av föreningarnas totala intäkter i genomsnitt låg på . I praktiken är dess betydelse betydligt större eftersom bara det ekonomiska stödet, inte anläggningssubventionerna, ingick. RF planerar att genomföra en ny studie . RF genomför också en kartläggning av kommunernas idrottsstöd. Den visar stora skillnader mellan olika kommuner, men också att idrottsstödet i flertalet kommuner legat still . Kultur- och idrottsminister anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga från , rörande vilka initiativ ministern var beredd att ta för att på olika sätt motverka en segregering inom barnidrotten (2012/13:733): Min bedömning är att den svenska idrottsrörelsen nu måste se över varför den inte förmår attrahera vissa grupper i samhället. Som Riksidrottsförbundets ordförande själv framhåller är säkert en av framgångsfaktorerna att kostnaderna hålls nere. Idrottsföreningarna behöver här ta ett eget ansvar för att säkerställa att avgifterna och bidragen för barn- och ungdomsverksamheten också huvudsakligen används för den verksamheten och också öppet redovisa för sina medlemmar hur fördelningen av intäkter och kostnader ser ut inom föreningen. En annan faktor, som lyfts fram av , är att många unga reagerar mot vissa inslag i den tävlingsinriktade delen av idrotten. Om detta behöver vi mer kunskap. Jag vet att nu inleder ett strategiarbete för att utveckla den svenska idrottsrörelsen och det ska för mig som ansvarig minister för den statliga idrottspolitiken bli intressant att följa detta arbete. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utgiftsområde 17) att CIF:s kartläggning visar att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat , och att man följer frågan och kommer att föra en dialog med RF om vad förbundet avser att göra med anledning av denna utveckling. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av i vilken utsträckning idrottsrörelsen gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion. ska i första hand undersöka hur idrotten når olika grupper i samhället utifrån t.ex. kön, ålder, sexuell läggning, utländsk bakgrund och socioekonomiska förhållanden. ska särskilt titta på vilka kriterier som ligger till grund för idrottsrörelsens beslut om nivån på medlems- och träningsavgifter. Analysen ska vidare peka på goda exempel inom idrotten som bidrar till att fler människor idrottar och motionerar. Förutom inom idrotten ska goda exempel hämtas från det övriga föreningslivet, näringslivet samt från kommuner och landsting. Uppdraget ska redovisas . Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utgiftsområde 9) ett införande av en fritidspeng för barn i ekonomiskt utsatta familjer, och avsatte för detta ändamål . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2013/14:SoU1, rskr. 2013/14:125). Regeringen lade fram proposition 2013/14:168 Fritidspeng för barn i hushåll med försörjningsstöd, med förslag till ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) i syfte att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn. Förslaget innebär i huvudsak att hushåll med barn i årskurs 4–9 ska ha rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökan har försörjningsstöd och har haft försörjningsstöd den senaste tolvmånadersperioden. Fritidspengen ska ersätta kostnader för fritidsaktiviteter som är ledarledda och regelbundna. Regeringen ska meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen får uppgå till. Lagförslaget föreslås träda i kraft . Som framgår ovan satsar staten ca på idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning att dessa medel ger idrottsrörelsen förbättrade möjligheter att utvecklas och även nå nya grupper av flickor och pojkar, unga kvinnor och män. Trots detta visar CIF:s kartläggning att aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten har minskat . Detta är enligt utskottet oroande. Som redovisas ovan pågår dock en hel del arbete för att se över och ta tag i den nedgående aktivitetsnivån, bl.a. genom RF:s strategiarbete och CIF:s uppdrag att göra en fördjupad analys av hur idrotten når olika grupper i samhället. Därtill kommer det föreslagna införandet av en fritidspeng. Utskottet avser att följa detta arbete och anser inte att motionsyrkandena bör föranleda någon åtgärd från sida. Motionerna 2013/14:Kr257 (V) yrkande 1, 2013/14:Kr266 (S) och 2013/14:Kr339 (S) yrkande 47 avstyrks. Jämställdhetsfrågor på ett internationellt plan Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ökat engagemang från RF:s sida i jämställdhetsfrågor på ett internationellt plan med hänvisning till det arbete som pågår inom RF. Jämför reservation 7 (V). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2013/14:Kr257 att RF bör uppmanas att engagera sig i jämställdhetsfrågor på ett internationellt plan. Motionärerna anser att alla som bedriver ett idrottsutbyte med förtryckarländer har ett ansvar att föra en dialog om jämställdhet inom idrotten (yrkande 4). I svensk idrotts riktlinjer för det internationella arbetet sägs bl.a. att svensk idrott ska sträva efter att öka idrottens funktion som internationellt kontaktmedel med respekt för människors lika värde, oavsett etniskt ursprung, religion, funktionsnedsättning, kön eller sexuell läggning. Vidare ska specialidrottsförbunden (SF) verka för att de internationella specialidrottsförbunden i sina stadgar inför bestämmelser om att idrottsutbyte kan inställas med ett land där bevisad diskriminering i idrottsligt avseende förekommer mot någon på grund av etnisk ursprung, kön, sexuell läggning, funktionsnedsättning, religion eller politisk anslutning. En del av det internationella idrottspolitiska arbete RF bedriver görs genom RF:s europeiska organisation, (). bedrev ENGSO projektet (Leadership Development Programme) där RF var en av partnerorganisationerna. Programmet syftade i huvudsak till att öka antalet kvinnor på ledande positioner i Idrottseuropa. ENGSO arbetar enligt RF kontinuerligt med jämställdhetsarbetet, särskilt i samarbete med . innehar genom RF ordförandeskapet i nätverket and Sport, EWS. Nätverkets mål är att flickor och pojkar, kvinnor och män ska ha lika möjligheter att utöva, delta och vara delaktiga i idrotten. EWS sprider kunskap och skapar nätverk om och kring jämställdhetsfrågorna i Idrottseuropa. EWS har även en internationell världsorganisation, IWG, där innehar ordförandeskapet. Enligt uppgift från betonade kultur- och idrottsminister i den offentliga debatten på att varje nationellt idrottsförbund har ett ansvar för den verksamhet som bedrivs i de internationella förbunden och de beslut som fattas där. Ministern lyfte särskilt fram jämställdhetsfrågorna. Utskottet ser positivt på det engagemang och arbete som RF bedriver internationellt när det gäller jämställdhetsfrågor och anser med hänsyn till detta arbete att motion 2013/14:Kr257 (V) yrkande 4 delvis får anses tillgodosedd, varför yrkandet avstyrks. Krav som ställs på elitidrottsarenor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om bidrag till elitfotbollsarenor med hänvisning till att det inte är en fråga för staten att finansiera sådana arenor. Jämför reservation 8 (S, V). m.fl. (S) påtalar i motion 2013/14:Kr318 att ställer nya krav på arenor där elitfotboll ska spelas. Enligt motionärerna är de krav som ställs ekonomiskt orimliga att uppfylla för många klubbar, och motionärerna efterlyser därför en översyn för att lösa problemet för dessa klubbar. En lösning skulle enligt motionärerna kunna vara att de får bidrag från . Enligt inhämtad uppgift från RF stödjer RF inte elitarenor ekonomiskt, men har en ständig dialog med SKL om idrotternas krav och önskemål på arenors utformning. RF uppmanar också föreningar och förbund att ha en så god dialog med kommunerna/arenaägarna som möjligt, och att med god framförhållning kommunicera eventuella förändringar av de regelverk som påverkar arenornas utformning, så att det finns tid att föra en bra dialog. Utskottet anser att det inte är en fråga för staten att finansiera elitarenor när de ekonomiska kraven från förbunden ökar. Utskottet avstyrker därför motion 2013/14:Kr318 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behovet av ökad kunskap och ökad prioritering av hbtq-frågor inom idrotten med hänvisning till det arbete som pågår inom RF, och . Jämför reservation 9 (S, V). m.fl. (V) anser i kommittémotion 2013/14:Kr257 att regeringen i sin bidragsgivning bör uppmärksamma att idrottsrörelsen behöver ökad kunskap om trakasserier och diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, funktionsnedsättning, hudfärg eller etnicitet (yrkande 5). m.fl. (S) anser i motion 2013/14:Kr289 att samhället på allvar måste arbeta med och prioritera hbt-frågor och att dessa frågor bör lyftas fram som ett positivt exempel på mångfald. Detta kan enligt motionären göras genom att man ser över möjligheten att skapa pådrivande incitament. Regeringen antog en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Under rubriken idrott anges följande: Idrottspolitiken utgör en specifik del av politiken för det civila samhället och inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och bidrar till en förbättrad folkhälsa. Regeringens målsättning är att alla oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck ska vara lika välkomna i den idrottsliga gemenskapen. Inom svensk idrott har ett flertal initiativ tagits för att lyfta hbt-frågor. I idrottens idéprogram Idrotten vill uttrycks tydligt att alla som vill ska ha rätt att vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet, oavsett nationalitet, etnisk ursprung, religion, ålder, kön eller sexuell läggning samt fysiska eller psykiska förutsättningar. har även en särskild policy mot diskriminering på grund av sexuell diskriminering. Men det finns en brist på kunskap om förutsättningarna för hbt-personers deltagande inom idrotten. De studier som finns pekar på att hbt-personer i mindre utsträckning deltar i någon idrott. Andelen unga hbt-personer i åldern16–20-år som deltar i någon idrottsförenings verksamhet är , jämfört bland unga heterosexuella och unga cispersoner. Störst är skillnaden bland killar (2011). För att få fram mer kunskap om hbt-personers förutsättningar till deltagande inom idrotten, har Gymnastik- och genomfört en särskild satsning på forskning inom området. Denna satsning fortsätter . genomförde ett projekt tillsammans med RFSL och RFSL Ungdom med syfte att kartlägga de attityder som hbt-personer möter inom idrotten. Studien visade på både brister och förtjänster. En del hbt-personer upplever idrotten som en frizon medan vissa upplever att det förekommer bemötande och tävlingsregler som gör att de inte känner sig välkomna i idrotten. Studien visar också att idrott är viktig och positiv, men även att idrottsrörelsen har flera hinder att komma över för att den ska kunna leva upp till allas rätt att vara med. Det finns en stark heteronorm inom idrotten visar studien. De flesta är inte öppna som hbt-personer inom sin idrott, vilket skulle kunna vara en indikation på att idrottsmiljön i många fall inte är tillräckligt öppen och tillåtande. Idrottsrörelsen är genom sin storlek och genomslagskraft en viktig arena för samhälleligt påverkansarbete och regeringens bedömning är att särskilda insatser från idrottsrörelsen för att främja hbt-personers lika rättigheter och möjligheter därför behövs. Det statliga stödet till idrottsrörelsen utgår från en principiell ansvarsfördelning mellan staten och idrotten. Staten anger mål och syften med stödet och idrotten lägger själv fast målen för sin verksamhet. Denna ordning är ett uttryck för att staten respekterar och lägger stort värde i en fri och självständig idrottsrörelse. En demokratisk, inkluderande och självständig idrottsrörelse bedöms vara den bästa garanten för att idrottslig verksamhet bedrivs med samhälleligt ansvarstagande. Regeringen välkomnar därför att och Idrottsutbildarna avser att sprida kunskap och genomföra kompetenshöjande insatser för att förbättra hbt-personers upplevelser inom föreningsidrotten. Regeringen välkomnar även att avser att se över de hinder som transpersoner upplever inom idrottsrörelsen. Flera av regeringens uppdrag till rör frågor inom området hbtq (homosexuella, bisexuella, transpersoner och queer).