bet · H101AU10 · 2014-06-12 00:00:00 — nyanlända med en svag ställning på arbetsmarknaden kan få hjälp att sänka den tröskel som begränsade språkkunskaper utgör, som de är aktiva I det sammanhanget vill utskottet uppmärksamma att granskningen visar att de instegsjobb som skapats har haft en genomsnittlig tjänstgörings- grad på och att mer än hälften av anställningarna har varit på heltid, vilket enligt kan öka risken för avhopp och förseningar Det är enligt därmed viktigt att Arbetsförmedlingen bedömer att föreslagna instegsjobb verkligen är möjliga att kombinera med Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att en anvisning till instegsjobb måste vara arbetsmarknadspolitiskt motiverad, vilket innebär att en anvisning får göras endast om den framstår som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Sammanfattningsvis delar utskottet regeringens bedömning att granskning är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med uppföljningen av instegs- och nystartsjobben. Utskottet förutsätter att regeringen och Arbetsförmedlingen tar till vara de synpunkter på deras arbete som har lämnat. Därmed anser utskottet att regeringens skrivelse 2013/14:199 kan läggas till handlingarna. Regelverket för nystarts- och instegsjobb När det gäller det socialdemokratiska förslaget om att införa hårdare krav för de arbetsgivare som anställer med nystartsjobb kan utskottet inledningsvis konstatera att syftet med subventionerade anställningar är att stimulera arbetsgivare att anställa även arbetssökande med lägre förväntad produktivitet genom att staten bidrar med någon form av kompensation. Eftersom en arbetsgivare inte har någon skyldighet att anställa en viss arbetstagare kommer de krav som ställs på en potentiell arbetsgivare alltid att behöva vägas mot risken att ingen anställning kommer till stånd. Ett exempel på detta är att det inte någonstans i det nuvarande regelverket på det arbetsmarknadspolitiska området finns något generellt krav på kollektivavtal för arbetsgivare som vill åta sig att ta emot en arbetssökande i en arbetsmarknadspolitisk insats eller anställa en person med en subventionerad anställning. Ett annat exempel är att regeringen mildrade kraven på arbetsgivare som vill anställa personer med lönebidrag, eftersom Arbetsförmedlingen hade svårt att hitta lönebidragsplatser. Utskottet noterar också att det av framgår att kravet på försäkringar likvärdiga med kollektivavtal är en av de viktigaste orsakerna till att det skapas få instegsjobb. I enkäterna till s.k. etableringsförmedlare framhåller att arbetsgivare upplever kraven på förmåner och försäkringar som betungande och som ett skäl till att det inte skapas fler instegsjobb. Vidare uppger av etableringsförmedlarna att ett slopande av försäkringskravet skulle vara en av de viktigaste regeländringarna för att skapa fler instegsjobb. anför att granskningen har visat att om försäkringskravet togs bort skulle det förmodligen skapas fler instegsjobb. granskning visar också att försäkringskravet är en central orsak till att nystartsjobben tränger undan instegsjobb. Utskottet kan konstatera att det teoretiskt vore möjligt att komma åt nystartsjobbens undanträngning av instegsjobb genom att ställa krav på försäkringar även för nystartsjobb på det sätt som Socialdemokraterna föreslår. Utskottet gör emellertid bedömningen att det då skulle komma att skapas betydligt färre nystartsjobb, en bedömning i linje med att funnit att kravet på försäkringar har minskat antalet instegsjobb. Därmed skulle den viktiga etableringskedja som instegsjobben och nystartsjobben utgör riskera att försvagas och färre nyanlända ges chansen på den svenska arbetsmark- Utskottet kan konstatera att heller inte lämnar någon rekommendation till regeringen om att införa hårdare krav på arbetsgivare för att få anställa med nystartsjobb. Utskottet noterar i sammanhanget slutligen att Utredningen om åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i sitt avlämnade betänkande (SOU 2014:16) har påpekat risken för att personer som anställs med nystartsjobb får alltför generösa villkor, framför allt när det gäller lön. som har enligt vad utredningen anför uppmärksammat att ett antal arbetsgivare ingår anställ- ningsavtal på en betydligt högre nivå än vad som regleras i kollektivavtal. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utskottet inte att det är lämp- ligt att införa hårdare krav på arbetsgivare som kan tänka sig att anställa nyan- lända med nystartsjobb. Motion 2013/14:A13 (S) avstyrks. När det gäller påståendet i en sverigedemokratisk motion om att de villkor som är förenade med att få anställning med stöd i form av instegsjobb eller nystartsjobb innebär ett missgynnande på grund av etnisk tillhörighet vill ut- skottet anföra följande. De villkor som en person som anställs med instegs- eller nystartsjobb måste uppfylla för att arbetsgivaren ska vara berättigad till en subvention har inte med personens etnicitet att göra. Det avgörande är i stället om personen är nyanländ till och har beviljats uppehållstillstånd eller uppehållskort. Utskottet kan vidare konstatera att frågan om arbetsmarknadspolitiska insatser riktade till bl.a. nyanlända be- handlas i förarbetena till diskrimineringslagen (2008:567) och där inte bedöms utgöra något problem i diskrimineringshänseende. Utskottet kan konstatera att de principiella invändningar mot instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända som framförs i den sverigedemokratiska mot- ionen saknar grund. De invändningar som anförs gällande insatsernas effekti- vitet har utskottet redan bemött ovan. Motion 2013/14:A12 (SD) yrkandena 1 och 2 bör därför avslås av . 1.Subventionerade anställningar för nyanlända (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A13 av m.fl. (S), avslår motion 2013/14:A12 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2013/14:199 till handlingarna. Nystartsjobben skiljer sig från instegsjobben på så sätt att de inte räknas som ett arbetsmarknadspolitiskt program. Till skillnad mot när det gäller instegsjobben ställs inga krav på att anställningen ska omfatta försäkringar och förmåner som är likvärdiga med kollektivavtal. Vi menar att detta sannolikt är ett bakomliggande skäl till att nystartsjobben tränger undan instegsjobben. En annan orsak är att nystartsjobben kvalificerar för arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen, vilket kan hålla nere kommunernas kostnader för försörjningsstöd. rekommenderar att det ska ställas samma krav på förmåner och försäkringar på både instegsjobb och nystartsjobb. Personer som är nya på den svenska arbetsmarknaden kan antas sakna egna kontaktnät. De nyanlända måste därför anses befinna sig i en utsatt situation. Vi menar att kollektivavtal är en försäkran om schysta villkor och en bra start på svensk arbetsmarknad. Vi förslår därför att det ska krävas försäkringar och förmåner som är likvärdiga med kollektivavtal för att en person ska kunna anställas på ett nystartsjobb. Oavsett vilken av subventionerna som används bör den ge likvärdig trygghet för individen. kan det bidra till att arbetsgivare inte väljer en anställningsform framför en annan, som är fallet. Vad som ovan anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A13 (S) tillstyrks. Skrivelse 2013/14:199 läggs till handlingarna. 2.Subventionerade anställningar för nyanlända (SD) av (SD). 2013/14:AU10 RESERVATIONER Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A12 av (SD) yrkandena 1 och 2, avslår motion 2013/14:A13 av m.fl. (S) och lägger skrivelse 2013/14:199 till handlingarna. flaggar för att de positiva resultat som tillskrivs instegsjobbsreformen kan bero på att de mest resursstarka nyanlända är de som har lättast att få sådana jobb och senare ett ordinarie arbete. Med stor sannolikhet skulle alltså många av dem som erhåller ett osubventionerat arbete efter instegsjobben ha klarat sig lika bra eller nästan lika bra även om instegsjobben inte fanns. Det finns därför starka skäl att ifrågasätta värdet och samhällsnyttan med reformen. Att regeringen vid instegsjobbens införande valde ett system som innebär att det inte skapas några jämförelsegrupper är högst anmärkningsvärt och omöjliggör en säker utvärdering av systemets utfall och samhällsnytta. Den statistiska analys som hänvisar till visar dock att instegsjobbare inte hade högre sannolikhet att erhålla en osubventionerad anställning än dem som inte fått instegsjobb. Vid sidan av den tveksamma samhällsnyttan och brister i regelverket bygger instegsjobben också på en ur moraliskt hänseende mycket svårförsvarad princip. Instegsjobben gör skillnad på människor utifrån etnisk bakgrund och är således en diskriminerande åtgärd. Vissa arbetslösa ges, enbart på basis av sin etniska bakgrund, konkurrensfördelar i form av kraftiga lönesubventioner som andra arbetslösa inte har rätt till. Positiv särbehandling av en grupp i samhället innebär per automatik negativ särbehandling av en annan grupp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår att instegsjobben ska slopas. Beträffande nystartsjobben finns även här regelverk som gynnar nyanlända invandrare i förhållande till andra grupper. föreslår att även regelverket för nystartsjobb förändras så att ingen missgynnas på basis av sin etniska tillhörighet eller vistelsetid i landet. Att det aldrig ska löna sig att begå brott är en viktig princip för . De delar av regelverket för nystartsjobb som ger kriminella särskilda privilegier i förhållande till andra grupper ska avskaffas. Vad som ovan anförts om instegsjobb och nystartsjobb bör ge regeringen tillkänna. Det innebär att motion 2013/14:A12 (SD) yrkandena 1 och 2 tillstyrks. Skrivelse 2013/14:199 läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2013/14:199 om subventionerade anställningar för nyanlända. 2013/14:A12 av (SD): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om instegsjobben. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om nystartsjobben. 2013/14:A13 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kollektivavtal vid nystartsjobb. 7U\FN(ODQGHUV9lOOLQJE\ Vi ska behandla regeringens skrivelse om subventionerade anställningar för nyanlända. Bakgrunden till skrivelsen är en revisionsrapport som har gjort. De har tittat på de två åtgärder som finns när det gäller nyanlända, vilken effekt de har haft och på vilket sätt de har fungerat i praktiken.Det handlar om instegsjobb och om nystartsjobb. Det ser lite olika ut. I den ena åtgärden ges möjligheter till att teckna kollektivavtalsliknande villkor medan det inte gör det i den andra åtgärden.I slutsatser föreslår man att regeringen ska ställa samma krav på förmåner och försäkringar när det gäller bägge stöden.Vi från Socialdemokraterna har fastnat vid det, så vi har i vår reservation, nr 1, som vi har gemensamt med föreslagit att man ska ställa samma krav på de två olika åtgärderna. Man ska kunna ha kollektivavtalsliknande förmåner, framför allt försäkringar.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till reservation nr 1. Jag vill också passa på att tacka arbetsmarknadsutskottet för en väldigt trevlig mandatperiod. Jag önskar er alla en riktigt skön sommar och en god valrörelse. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2.Som jag sade i mitt tidigare anförande är motståndare till särbehandling på basis av etnisk härkomst och skeptiska till synen på invandrare som hjälpbehövande offer. I stället för gräddfiler och särlösningar riktade mot vissa grupper förespråkar vi breda satsningar på utbildning och arbete som gynnar alla invånare i det här landet. Nyanlända ska få de grundläggande verktygen för samhällsetablering som de behöver, och de ska ha rätt till samhällsorientering, validering och språkträning, men därutöver bör man varken få mer eller mindre stöd än någon annan invånare.Mot bakgrund av detta är vi motståndare till instegsjobben och till särreglerna för invandrare inom ramen för nystartsjobben. Vi är också motståndare till den särskilda gräddfil för före detta kriminella som finns inom nystartsjobben. Vi förstår vikten av att före detta kriminella återetablerar sig i samhället, och vi tycker inte att före detta kriminella ska särbehandlas negativt när de väl har avtjänat sitt straff och sonat sitt brott. Vi tycker dock inte heller att de ska särbehandlas positivt, och vi anser att det är av största vikt att samhället aldrig i några sammanhang sänder ut signalen att det kan löna sig att begå brott eller att göra andra människor illa.I det föreliggande betänkandet behandlas en skrivelse från som har tittat närmare på instegsjobben och nystartsjobben. Det mest centrala när det gäller instegsjobben är att konstaterar att det är omöjligt att bedöma samhällsnyttan av denna åtgärd eftersom det saknas kontrollgrupper. Vi vet alltså inte om denna diskriminerande integrationsåtgärd som kostat miljardbelopp har gjort någon samhällsnytta över huvud taget. Det skulle mycket väl kunna vara så att det i likhet med sfi-bonusen är en åtgärd som primärt riktar sig till redan resursstarka individer som kanske hade klarat sig bra även utan särskilt stöd.Herr talman! Avslutningsvis kan jag inte låta bli att säga några ord om det som står under utskottets övervägande på s. 11 i betänkandet. Här lyfter utskottsmajoriteten fram att enligt en har invandringen en positiv inverkan på bnp om . Vad man dock undviker att nämna är att det mycket tydligt framgår av rapporten att i just denna beräkning har låtit bli att ta med av de offentliga kostnaderna för invandring. Till exempel saknas hela utgiftsområdet Migration i statsbudgeten i denna beräkning. Därför gör i samma rapport, tabell 3, även en annan beräkning där fler kostnader är inkluderade. Och resultatet av denna beräkning är att invandringen till inte alls är en vinst av bnp - som utskottsmajoriteten hävdar i detta betänkande - utan den innebär en förlust av bnp.Värt att notera är också att uttryckligen säger att man endast gjort en grov analys och att resultatet därför inte kan användas för att falsifiera mer detaljerade inhemska studier som till exempel som har kommit fram till betydligt högre kostnader. Det är också värt att ha i åtanke att beräkning omfattar all form av invandring, även vinstskapande invandring av högutbildad spjutspetskompetens och nordisk arbetskraftsinvandring som inte ifrågasätts av något parti och som inte är föremål för någon debatt.Anledningen till att jag väljer att ägna tid åt att belysa detta är att det är så symtomatisk, både för invandringsdebatten i stort och för den borgerliga regeringen med integrationsminister i spetsen, i synnerhet.Mer kraft läggs på att desinformera allmänheten och förvränga fakta än på att gå till botten med de verkliga problemen.Jag tror att vi alla skulle tjäna på en mindre känsloladdad och mer seriös och saklig diskussion kring detta ämne framöver. Min förhoppning om att det ska bli så är tyvärr svag. Men jag håller hoppet vid liv och önskar alla en trevlig sommar. Vi behandlar nu betänkande 10 om subventionerade anställningar för nyanlända, och jag ska fatta mig kort.Vänsterpartiet ställer sig bakom Socialdemokraternas reservation där det framgår att vi tycker att oavsett vilken av subventionerna som tillämpas vid anställningar - oavsett om det är instegsjobb eller nystartsjobb - ska de ge en likvärdig trygghet för den som berörs. Detta är en viktig princip för den enskilde och ligger helt i linje med hur vi anser att arbetsmarknaden ska fungera med kollektivavtalsliknande former när det gäller försäkringar och förmåner.Därför ställer sig sig bakom reservation 1. Den revision som gör är väldigt välkommen. Sådana grundliga och effektutvärderande undersökningar av svensk integrationspolitik är exakt vad detta ämnesområde behöver, nämligen en mätning av effekterna av de insatser och reformer som genomförs. Det är så som man på ett politiskt plan klarar av att reformera till det bättre. All förbättring inom staten och inom politiken är inkrementell. Det blir aldrig perfekt första gången som man lägger fram ett förslag. Vi som är reformister vet ju att förbättringar sker gradvis. känns det som att det går långsamt, men är det bättre att arbeta efter den modellen än att sitta vid ett ideologiskt skissbord och tänka ut det perfekta samhället.Riksrevisionen tar upp ett par viktiga saker i sin rapport. Det är alltför få som tar del av dessa åtgärder. när man lyssnar på får man ju bilden av att alla med någon form av etnicitet som inte är svensk och som kommer till det här landet tar del av instegsjobben. På det sättet utgör instegsjobben en lönepress och diskriminering mot etniska svenskar. Det är helt enkelt inte sant, eftersom det är 2 000-3 000 personer som tar del av instegsjobben. Det är inte en extremt stor summa. Även om man tiodubblade den siffran skulle det bli en för liten grupp för att på något sätt påverka löneläget. Det säger också LO:s ekonomer, att det handlar om alltför små grupper.Den andra faktorn är ju att det som tar upp som kritik mot instegsjobben, att de på något sätt skulle utgöra en etnisk diskriminering av svenskar, är inte sant. Med samma logik blir jag, som inte har etnisk svensk bakgrund, diskriminerad av att nyanlända får en subventionerad anställning. Eller så blir jag diskriminerad för att jag inte får del av skollunchen eller för att jag inte har rätt att gå sfi, vilket någon annan i min ålder har som är invandrare. Det är ett jättekonstigt sätt att se på instegsjobben. De har ett explicit syfte, nämligen att nyanlända som är i skolutbildning, i sfi-utbildning, som de pluggar svenska ska nyttja språket på en arbetsplats. Det är poängen med instegsjobben. Det finns liten poäng med att erbjuda den möjligheten till mig. För det första för att jag inte pluggar sfi, för det andra för att jag inte har det behovet.Rent teoretiskt kan en etnisk svensk också få del av instegsjobben. En etnisk svensk som flyttat från , blivit av med sitt medborgarskap och hamnar i en situation där han eller hon till exempel får asyl i eller anhöriginvandrar till kan på ett teoretiskt plan ta del av instegsjobben om personen i fråga är i ett etableringsprogram. Att det skulle vara fråga om något slags etnisk separation stämmer helt enkelt inte. Det är en åtgärd för nyanlända som har rätt till etableringsstöd just för att få i gång språkkunskaperna.Den andra poäng jag tänkte ta upp gäller Socialdemokraternas reservation där de vill att nystartsjobben ska ha samma villkor som instegsjobben, med försäkringar etcetera. Det är verkligen ironiskt, för den kritik som kommer med är just att instegsjobben är alltför komplicerade. Det är inte på samma sätt som nystartsjobben en rättighet som arbetssökande har med sig till arbetsgivaren, utan det är ett komplicerat förfarande med ansökan och massor av kriterier som måste uppfyllas.Det är intressant att Socialdemokraterna vill tillskriva arbetsmarknadsåtgärden nystartsjobb, som är en av de mest effektiva arbetsmarknadsåtgärder vi har haft i det här landet när IFAU gjort jämförelser, attribut som gör åtgärden mer komplicerad, vilket är just vad kritiserar. Det är mycket märkligt.Jag vänder mig mot bild. Ni tror alltså helt seriöst att människor begår brott, åker fast och i fängelse för att deras arbetsgivare ska få rabatt på arbetsgivaravgiften ? Det går inte ihop. Anledningen till att man har nystartsjobb - tidigare beskrev jag varför det behövs instegsjobb - är att man varit utanför arbetsmarknaden jämfört med andra arbetssökande, som varit utanför arbetsmarknaden. I har vi inte den form av lönekonkurrens som innebär att man får lägre lön för att man varit borta från arbetsmarknaden. Vi vill inte ha det i Sverige.Valet för arbetsgivaren blir därför litet mellan någon som bytt jobb, eller kanske till och med har ett jobb men vill ha något nytt, och en person som varit borta från arbetsmarknaden . För att kompensera för detta finns nystartsjobben. Arbetsgivaren får en ekonomisk bonus om han väljer någon som varit borta från arbetsmarknaden. Det är syftet med nystartsjobben.Det finns en god poäng med det, för i annat fall måste vi öppna upp för lönekonkurrens nedåt. Det tror jag inte många är särskilt pigga på. Om vi öppnade upp för den modellen skulle det innebära att de som varit långtidsarbetslösa eller varit i fängelse och vill tillbaka in på arbetsmarknaden och börja göra rätt för sig började lönekonkurrera nedåt. Det vore inte en lycklig utveckling utan skulle gå stick i stäv med den svenska modellen. Därför erbjuds incitamentsmodellerna. Syftet och effekterna av reformen följer alltså varandra.Det mest imponerande i är de färska siffrorna gällande effekten av regeringens etableringsåtgärder. Det brukar sägas att mediantiden för sysselsättning, alltså den tid det tar för nyanlända att komma i arbete, är . Det är en liten förenkling, för är sysselsatta. Det är klart att ingen samhällsgrupp kommer upp i 100 procents sysselsättning. granskning visar att av dem som deltar i etableringsprogrammen, det gäller även de som inte tar del av nystartsjobben och instegsjobben, är i icke-subventionerat heltidsarbete . Det är ganska imponerande. Det är en stor förbättring jämfört med det läge vi hade tidigare.Det har varit diskussioner om utanförskap etcetera. Vi måste förstå att det handlar om en rörlig massa. lämnar människor utanförskapet, efter kanske . hamnar människor i utanförskap. Det är balansen däremellan det handlar om. Det handlar inte om att skapa så många jobb som utanförskapet omfattar för att det ska försvinna, utan man måste ha antingen en ökning i utflöde eller en minskning i inflöde. Det vi har gjort är att öka utflödet genom att fler går ut i arbete snabbare och därmed bidrar till att utanförskapet långsiktigt minskar. Med fler åtgärder i form av jobbskatteavdrag, skattelättnader för företag, kunskapshöjande insatser, högre teknik samt förädlingsvärde i utbildningen kommer vi att kunna leverera den politik som krävs för att beivra och bekämpa utanförskapet. fäktade vilt med halmgubbar i talarstolen. Mig veterligen har vi sverigedemokrater aldrig hävdat att just instegsjobben i någon substantiell utsträckning skulle bidra till lönedumpning. Det är andra åtgärder som regeringen vidtagit som vi menar riskerar att skapa lönedumpning, åtminstone i vissa sektorer. Mig veterligen har vi heller aldrig sagt att det bara är etniska svenskar som diskrimineras när det gäller instegsjobben. Jag sade i mitt anförande att vissa av de riktade integrationsåtgärder som regeringen vidtar diskriminerar både infödda svenskar och invandrade personer som bott här . Det tycker vi är principiellt fel. Vi tycker inte att man ska diskrimineras eller särbehandlas på de grunderna. Antingen har man en likabehandlingsprincip på arbetsmarknaden eller så har man det inte.Vi har ingenting emot att man sätter upp generella kriterier och gör särskilda insatser för vissa grupper, till exempel sådana som saknar utbildning, som gått utan arbete, som har en funktionsnedsättning och så vidare. Nationell bakgrund, vistelsetid i landet eller något sådant är kriterier som vi inte tycker ska vara vägledande.Lönesubvention är en förmån i förhållande till andra arbetslösa. Man skapar en särskild anställningsform med mycket kraftig lönesubvention, och sedan viker man den åt vissa grupper - före detta kriminella, anlända invandrare och så vidare. Det blir en särbehandling i förhållande till andra grupper. Det kan inte komma ifrån även om han låtsas att det inte är så.Jag förstår att klänger sig fast vid den lösningen även om vi inte vet någonting om samhällsnyttan med den.