· H101UU14 · 2014-03-06 16:49:45 — Man tyckte inte att var en arena för det. Min fråga till är: Varför var man inte intresserad av att under sitt ordförandeskap lyfta fram frågorna om de viktiga säkerhetspolitiska utmaningar står inför? Under våra som ordförandeland hann vi med väldigt mycket. Jag skulle vilja lyfta fram som ambassadör. Han åkte runt och besökte de arktiska länderna ett antal gånger. Han förberedde samlingarna, och han gjorde det på ett suveränt sätt. Han lyckades också bygga broar mellan länder och mellan åsikter. Vi lyckades få till stånd de första bindande avtalen någonsin, och vi lyckades få en arktisk strategi. Vi har också riggat en organisation, med ett ständigt sekretariat i och egna resurser, som kommer att vara en plattform för ett fortsatt arbete. Det är jag nöjd med. Sedan finns det många utmaningar där jag hade önskat att vi hade kommit ännu längre, men plattformen är skapad. När det gäller det som tas upp angående utrikespolitik och säkerhetspolitik vill jag påminna om att det sker bilateralt. Det som var väldigt stort i samband med vårt ordförandeskap var överenskommelsen i den fejd mellan och som hade varit. Det var kanske ingen som hade tilltro till att man skulle kunna lösa det på ett bra sätt, men det lyckades. Det sker alltså många sådana saker. Jag ser också att tidigare inte har tagit upp utrikespolitik och säkerhetspolitiska frågor, men görs det. Här skulle jag kunna tänka mig att vi också behöver använda alla samarbetsorgan för dialog, samförstånd och samtal - mycket med tanke på vad som händer och sker . Jag tror att vi ska vara ärliga mot dem som lyssnar på debatten och mot dem som kommer att läsa protokollet senare, - att den borgerliga regeringen inte valde att lyfta fram de säkerhetspolitiska frågorna under det arktiska ordförandeskapet berodde inte på tidsbrist och att man inte hann med. Vi måste nog se och erkänna att det handlar om att man av rent politiska skäl inte var intresserad av att lyfta fram de här frågorna. Det grundar sig såklart i att även den borgerliga regeringen, med , har bidragit till en militarisering av . Vi har aldrig förr i historia sett så många stora internationella militärövningar i norra som vi har gjort under den borgerliga regeringens tid då man har öppnat för samarbeten med Nato, för en ökad militarisering och för ökad militär närvaro. Det är under den borgerliga regeringen man har öppnat upp Neat i norra , vilket har möjliggjort för det amerikanska flygvapnet att testa förarlösa flygplan, bombflygning och missilanvändning inom gränser. Det är trots allt den borgerliga regeringen som har fört den politiken aktivt.Jag tycker att det är tråkigt att man försatt möjligheten, för just visar på de goda exemplen när det gäller hur man kan överbrygga säkerhetspolitiska konflikter. mellan och är ju ett sådant exempel på att det går att komma framåt. Det är en region där ställningarna inte alltid är helt låsta. Ett annat gott exempel tycker jag är hur man har hanterat och Björnön. Efter såg man att det var en region som skulle kunna skapa ytterligare krig och konflikter, men världens länder enades genom Spetsbergstraktatet om att öarna skulle bli en demilitariserad zon som också skulle vara neutral. har 40 länder ställt sig bakom Spetsbergstraktatet - det är en framgångssaga för fred och nedrustning.Jag tycker att det visar att det även i - vi behöver inte titta på andra regioner - går att komma framåt. Därför blir det också så märkligt att man försatt möjligheten att lära av de goda exemplen och sprida dem till övriga delar av . Vi prioriterade tre områden: miljö och klimat, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen. Det var fokus på de tre områdena. Hade man valt andra områden, som utrikespolitiska områden, är det möjligt att man hade fått stryka något. Jag vet inte om det är något av de tre områdena som skulle föreslås strykas i så fall. Miljö och klimat ser jag som det mest primära av allt, för klimathotet är vår världs största utmaning. Jag känner att jag är glad att det området fanns med som ett av de prioriterade områdena.Sedan är jag övertygad om att vi inte i alla sammanhang vet vad det talas om bilateralt när utrikesministrar möts i olika grupperingar. Vi vet inte vad som diskuteras efter de offentliga mötenas slut. Självklart tar man tid och tillfälle till att kanske ha också informella överläggningar. En part som finns med i har vi dock inte tagit upp här, och det är EU. EU finns också med som en aktör, och även där har man möjlighet att arbeta med utrikespolitiska och säkerhetspolitiska frågor. Vi ska nämligen bidra med allt vi kan för att människor, folk och länder ska söka fredliga lösningar i stället för det som sker: alltså hot, konflikter, våld och krig. Allt i en fredlig bana - alla de insatserna - ska vi göra. På replikskiftet låter det som om vi hade en utvärderingsdebatt om hela . Så är det inte. Det betänkande utrikesutskottet lämnar på bordet handlar naturligtvis om , regeringens svar med anledning av rapporten och ett antal motioner som har väckts dels med anledning av skrivelsen, dels under allmänna motionstiden. Därför tycker jag att vi har all anledning att komma tillbaka till ett fokus på detta. Som har sagts tidigare, fru talman, har varit medlem i . har en alliansregering varit ansvarig. Den granskning har gjort gäller 2011-2013, och det var just den tid då var ordförande i . Det var dock inte ordförandeskapet utvärderade, fru talman, utan det var faktiskt en del av ett större paket som handlar om hållbar utveckling och klimatfrågorna. Det är även så att en del av detta ligger med ett bredare spår kopplat till våra andra arktiska grannar, där granskning också ska göras. Det här är en del av detta. Det är alltså en mycket speciell tid. Vi hade från utrikesutskottets sida anledning att möta och har mött både och regeringen när vi förberedde vårt svar på motionerna med anledning av och regeringens skrivelser. Det var tydligt att det var en svår granskning att göra eftersom det var en så speciell tid. Alla är medvetna om att man väljer ut ett område, klimatdelen, och gör det som har ordförandeskapet och ska försöka komma igenom med en rad andra frågor. Jag uppfattar att var helt på det klara med detta. Det finns anledning att påminna om det i en sådan här debatt.Fru talman! Jag tycker att det är bra att som kanske sista land har fått en strategi för vårt arktiska arbete. Regeringen presenterade den . har varit medlem i utan strategi.Jag vet inte hur många debatter som initierats och hur många skrivelser som tidigare regeringar har lagt på bord som det har blivit debatt om. Jag försökte uppdatera mig, men det var inte lätt att hitta något svar på den frågan. Det kan ju vara så att verkligheten var talande i den delen.När jag läser betänkandet och reservationerna finns det skäl att lyfta fram det positiva. Det är med glädje jag noterar att Socialdemokraterna i sin reservation uttrycker sig positivt till samarbetets utveckling i . Man är glad över det bindande avtal som har slutits under vårt ordförandeskap om den gemensamma sjöräddningsinsatsen. Som sagts är det ett avtal som vi inte har haft tidigare. Det här är det första multilaterala, och det är en kommentar och en kritik som finns i vår text när det gäller skrivelse.Jag är också glatt överraskad när jag noterar Socialdemokraternas positiva hållning i sin reservation till Kirunadeklarationen. Jag hörde också tidigare här hur den uttrycktes tydligt av är naturligtvis viktigt att vi och andra förbinder oss att rapportera oljeutsläpp, för är ett känsligt område. Även om vi nu talar kan en del tro att det bara är , men det handlar om den 60:e breddgraden och där finns också en rad andra saker som pågår.Arktis och klimatförändringarna är naturligtvis helt centrala. Det är ett kvitto på klimatförändringarna som vi ser i . Därför är det så centralt att klimat- och miljöfrågorna har en tydlig roll, parat med urbefolkningen och den mänskliga dimensionen, parat med möjligheten till ekonomisk utveckling också i . Varken vi eller urbefolkningen vill se det som ett arktiskt , utan det måste finnas möjligheter till utveckling. Det är inte minst viktigt i stora områden, till exempel och som har många synpunkter på detta.Jag vill uppmärksamma de tolv punkterna i strategin. Alla är inte framme, långt därifrån, men det har ändå tagits steg på vägen för att minska de globala utsläppen av växthusgaser och de så kallade kortlivade växthusgaserna, sotet, som har en stor påverkan på den miljö som utgör. Inte bara i utan även på , och andra ställen smälter isen snabbare när det kommer sot på istäcket. Det är någonting som vi inte vill se. Därför är det en väldigt viktig del.Också när det gäller kvicksilver, förvaltningsplaner, jakt och fiske är det viktigt att man kommer vidare. Från sida hade vi gärna sett att vi hade kommit längre. Vi hade gärna sett moratorium när det gäller olje- och gasutvinning. är måhända den ekonomiska utvecklingen sådan att det inte blir så väldigt stor rusch. Det är nämligen kostsamt. Med den förändring som har blivit verkar det snarare vara det som händer runt som kommer att vara i fokus under kommande tid.Fru talman! Vårt ordförandeskap, som det här inte handlar om, har ändå tydliggjort att vi har en strategi, att vi arbetar vidare. Det är bra att vi får en granskning från , som mig veterligt är den första under de som vi varit medlemmar. Granskningen omfattar bara en liten del av vårt medlemskap.Jag tycker att man kan säga att det är klokskap att vara medlem i och att vi får resultat av arbetet i som kan förbättras som allting annat.Fru talman! Det finns en debatt om årliga skrivelser. Jag vill bara informera kammaren om att vi i utrikesutskottet har haft en diskussion om dessa. Vi har en bred samsyn, dock inte i det här ärendet men i andra ärenden, om att vi måste ha en genomlysning av de skrivelser som vi väntar oss att regeringen ska lägga fram till , så att vi får en bättre ordning. Det är inte optimalt att ha en årlig skrivelse. Det kanske krävs en annan typ av systematik. Vi har sagt att vi ska ha en gemensam diskussion om detta, och det hoppas jag att vi kan få.Jag ser att i betänkandet lever kravet kvar på en årlig skrivelse, men den får väl komma in i den breda debatt som utskottet har varit enig om att vi ska försöka ha.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget till beslut och avslag på reservationerna. Jag skulle vilja säga till och att det är ju lätt att trycka upp valaffischer i grön färg, att grönmåla sitt språk och så vidare, men ord och handling måste någonstans följas åt för att man ska vara trovärdig gentemot väljarna och ytterst ekosystemen och planeten. kolliderar ekologi och ekonomi, om man nu talar ekonomi kortsiktigt. Det finns naturligtvis ingen ekonomi som på lång sikt kan finnas utanför ekosystemen, men ibland blir det kortsiktiga konflikter. Och aldrig är det väl så tydligt som när vi talar om olje- och gasutvinning i den arktiska regionen. Här står då och berömmer regeringens arktiska strategi. Ja, det är väl kanske bra att det har kommit en strategi, men innehållet i den måste väl också betyda någonting. Hon säger att vi ska inta en positiv attityd till den positiva ton som finns i regeringens strategi mot olje- och gasutvinning i den känsliga arktiska regionen. För mig är det rena voodoon. Jag förstår det inte. Även om det skrivs på svenska förstår jag det inte. Det skulle vara intressant att få en förklaring till det och hur det går ihop med vad du, , sade här på slutet, att ni egentligen gärna skulle se ett moratorium. Det var i och för sig en väldigt intressant upplysning. Ni är mer än välkomna att i så fall gemensamt kämpa för att nå ett moratorium, för det som naturligtvis behövs är ett minst tioårigt moratorium. kommer också den förnybara energin att hinna utvecklas och bli billigare. Om vi nu får ett moratorium på minst ett årtionde kommer den förnybara energin och relativpriserna att hinna bli mycket billigare. Jag kan förstå att har erfarenheter av att det är skillnad mellan gröna affischer och verkliga beslut. har ju en erfarenhet av samverkan med regeringen . Vi såg då ingen strategi, något beslut och någon information till kammaren eller debatt. Vi såg inte heller några gröna resultat när det gällde . Det hade väl varit en intressant sak att kunna redovisa.Jag förstår, fru talman, att talar av erfarenhet. För oss är det inte prat som gäller, utan vi vill se resultat. Vi valde att lägga fram en klimat- och miljöstrategi i den samlade strategin för . Vi har valt att jobba i klimatarbetet för att få bort oljesubventionerna. Det är centralt inte bara för och viktigt för att sätta rätt pris på produktionen och konsumtionen. Det står också i hänvisningen till klimatförhandlingarna i strategin. Vi har valt att jobba för att få bort de kortlivade växthusgaserna, som får en snabb effekt på avsmältningen. Vi har också nått resultat i den senare delen, vilket är positivt. Det finns dock fler saker att göra. Givetvis är det avgörande att vi kommer vidare med förnybar energi. Vi vill se ett förnybart energisystem i , och vi vill jobba för att en sådan marknad ska växa globalt. Just nu verkar gasmarknaden i förändra hela bilden av möjligheterna och intresset av att exploatera i , alldeles oavsett moratorium och skyddsåtgärder i övrigt. Jag kan dock tänka mig sådana, och i betänkandet står det att särskilda områden ska skyddas. Allt hänger ihop, och frågorna går in i varandra. Vi har talat mycket om det regionala och lokala skyddet mot miljökatastrofer i det känsliga arktiska området, som av flera skäl har svag motståndskraft.Det är klart att det inte ska bli något . Har inte mer industriell fantasi än att tro att det blir ett om vi har ett moratorium och ett stopp för olje- och gasutvinning? Tvärtom finns det fantastiska möjligheter för förnybar energi, ekoturism och så vidare i denna region.Men då måste vi ha en ny politik. Det ska inte vara centerpartistisk miljöpolitik utan riktig grön politik. Vi måste ha ett moratorium. Varför skulle det inte gå när det går på den andra polen?Vad innebär det när du, , säger att ni egentligen är för ett moratorium? På vilket sätt? Är ni beredda att lägga fram hårda politiska förslag och ta strid inom regeringen? Annars blir det återigen bara grön retorik där ni säger att ni vill men ändå låter olje- och gasutvinningen fortsätta. Jag tycker att det är ganska förfärligt, och jag vill gärna tala om det för alla lyssnare och tittare. Mot bakgrund av att klimatklockan är slagen är det rätt förfärligt att säga att det är positivt att ryssar, amerikaner med flera kommer att driva på olje- och gasutvinningen där. Då har man antingen inte förstått mycket eller så hoppar man medvetet bock över vår tids svåraste fråga.Jag tycker att det är talande att berömmer en arktisk strategi som har en positiv syn på olje- och gasutvinning i ett område där det inte borde utvinnas någon fossil energi alls. Det låter spännande. Det låter som att vill stoppa den olje- och gasutvinning som bedriver. Det är en intressant signal till vår granne att starta på det sättet.Jag förstår varför Socialdemokraterna inte har gått med på en gemensam oppositionspolitik på dessa områden. Jag tror att talar för sin egen idé. Jag är inte säker på att hela står för den linje som driver.Fru talman! Läser vi strategin ser vi att det handlar om att bejaka den ekonomiska utvecklingen. Svenska företag kan få nytta av att det händer saker i . Oavsett om det gäller olja eller gas, ekoturism eller annat är den ekonomiska utvecklingen viktig, och det är viktigt att svenska företag inte hålls tillbaka i det sammanhanget utan ser att det finns en ekonomisk utveckling i norr om 60:e breddgraden. Det är inte bara den avsmälta isens område vi talar om. De områden som är extra känsliga är viktiga att lyfta fram och ge särskilt skydd. Så har vi gjort på till exempel . Det är viktigt att ha koll på hur det ser ut med artbestånd och annat när det gäller jakt och fiske och försöka åstadkomma överenskommelser för sådant. Man kan dock inte betrakta allt norr om 60:e breddgraden som något som det ska vara exploateringsstopp på. Då tror jag att vi får rätt stora problem, fru talman. Låt mig backa tillbaka bandet lite. Det lät på ledamoten som att strategiarbetet skulle ha varit välkänt utåt. , innan strategin beslutades, uppvaktade representanter från och och ministern för att vi ville vara med och ge synpunkter på den strategi som skulle läggas fram, men det visade sig vara omöjligt. Då tog vi initiativ till ett seminarium, men det kom att hållas dagen efter regeringen hade beslutat strategin på sitt regeringssammanträde. Så gick det till, vilket var anmärkningsvärt.Det var bra att vi fick till stånd ett seminarium. Ministern kom inte, men det gjorde som var duktig på att föredra.Men vi har aldrig varit med. Den folkvalda församlingen var inte på något sätt delaktig i den strategi som togs fram. Trots att man kände till den enorma tillväxten och den klimat- och miljösituation som finns där uppe, trots att man kände till ursprungsbefolkningens kritik av och oro och rädsla för vad som skulle hända och trots att det fanns en stor folklig debatt i frågan valde regeringen att inte låta de folkvalda vara med i framtagandet av strategin.I mitt nästa inlägg ska jag vidareutveckla detta. Som parlamentariker kan jag förstå att man vill vara med när regeringen tar alla beslut. Så är vi parlamentariker; det är nog ett gemensamt drag.I utrikesutskottet fick vi information och hade dragningar om strategin. Vi hade möjlighet att få en dialog. Visserligen var det inte hela kammaren, och det hade inte varit med delegation heller. De olika strukturerna i vårt parlamentariska arbete sätter sina spår.Jag har inget emot dialog och att lyssna in. Jag vet att man jobbade för att lyssna in olika aktörer innan strategin togs, och jag beklagar om grupp kände sig ohörd.Å andra sidan lyssnade väl inte heller tidigare regeringar när de gick till . Då var det nog ingen som visste vad regeringarna hade för strategi. Långt mindre hade vi någon chans att vara med och ha en synpunkt på vilken ställning regeringen tog i . Därefter kom alliansregeringen, som ni kritiserar. Men vi fick i alla fall en strategi. Det har varit både debatter och interpellationsdebatter om det. Jag har varit med i flera debatter då vi har talat om och dess frågor. Jag uppfattar att det har haft en hög aktualitet . får gärna kritisera tidigare regeringar, men det som händer i nu när det gäller tillväxten har börjat hända under senare år.Det finns en rapport från och i där man har grävt djupare i företagens och myndigheternas investeringsplaner för att se hur det kommer att se ut. Man beräknar att i , och del av kommer 2 000-3 000 miljarder att läggas på 10-15 år.När man börjar prata om den penningsumman bara i den del av som tillhör de nordiska länderna är det självklart att det borde finnas ett större engagemang från regeringen. Något annat vore konstigt. Det är av den anledningen som förslagen från oss socialdemokrater har tagits fram. Vi tycker att det är dags att regeringen kommer tillbaka till och delger vad man har gjort i form av en skrivelse.Hela den utveckling vi ser där uppe är historisk. Den är oerhört viktigt för hela och faktiskt - om vi drar ut det - för hela världen. Så ligger det till.Vi tycker att det är märkligt att man jämnt förbiser dessa områden. Det blir mest vacker retorik, ren information och envägskommunikation. Jag skulle vilja fråga igen om inte skulle kunna tänka sig att ställa sig bakom Socialdemokraternas krav om en skrivelse till så att vi kan debattera frågan ordentligt. utveckling är historisk, även om vi kanske inte vill det. Vi vill inte se den klimatutveckling vi nu upplever. Det är en del av de förändringar som gör att mycket nytt händer.Det blir många nya utmaningar, inte minst när vi pratar om och området däromkring, urfolken, stora områden i och naturligtvis Ryssland.Fru talman! Med tanke nöjer jag mig med att konstatera det jag sade tidigare. Vi har haft en diskussion om det krav om årliga skrivelser som kommit från Socialdemokraterna i opposition. Vi har haft ett rejält samtal om detta i utrikesutskottet.Vår samlade hållning har varit att vi inte ska fortsätta att kräva skrivelser på alla områden . I stället ska vi försöka få en mer samlad och ordnad diskussion om skrivelsekraven.Mot den bakgrunden hade jag nästan hoppats att Socialdemokraterna inte skulle yrka bifall till reservationen nu utan hålla fast vid kravet om att föra en diskussion. Det vill jag göra, och jag hoppas att Socialdemokraterna också vill det, fru talman, även om de röstar ja till reservationen. avslutade det roterande ordförandeskapet för , och senast vi debatterade i var på världsmiljödagen den 5 juni 2013.Kristdemokraterna som parti har haft anledning att återkomma i frågan om skyddet av i form av motioner och debattartiklar i riksdagen.I stiger nämligen temperaturen dubbelt så fort som i resten av världen. Det leder till smältning av isarna, vilket i sin tur leder till havshöjningar och utgör en risk främst för de fattiga länder som ligger havsnära och inte har rustat bebyggelsen för det.Miljön i kännetecknas av ett myllrande växt- och djurliv. I lever dessutom cirka fyra miljoner människor utspridda över flera kontinenter och med kulturer som kan vara gamla. Ungefär en tiondel av regionens befolkning tillhör något av urfolk.Både samhällen och ekosystem har anpassat sig till is, kyla och permafrost och behöver dem för att fortsätta fungera. För att skydda miljön och naturfolken etablerades 1996 Arktiska rådet.Med denna bakgrundsbild gör det extra känsligt för exploatering. Människor som bor i området liksom djurriket kan komma att drabbas hårt av exploatering.Fru talman! Tre områden är särskilt utmanande och är stora hot mot framtid: oljeborrning, klimatförändring och industrifiske. Konkurrensen om tillgångar av skyddade naturresurser har pågått men ökar nu i takt.Här finns några av jordens sista stora och livskraftiga bestånd av fisk. Det finns även stora mineralfyndigheter, och energibolagen hoppas på att hitta olja och gas.Genom vår ordföranderoll i till och med har vi fått bred möjlighet att påverka och sätta agendan , i samarbete med sju andra stater. Det var ett ordförandeskap med ett flertal överenskommelser och viktiga beslut. Låt mig ge några exempel.1.Sverige arrangerade det andra arktiska miljöministermötet någonsin sedan etablerandet av rådet. Temat var Arctic Change - Global Effects.2.Vi initierade arbete för att utveckla ett avtal om reduktioner av kortlivade klimatpåverkande ämnen samt ett avtal om beredskap mot och bekämpning av oljeutsläpp.3.Vi har fört in frågor om hållbart företagande på Arktiska rådets agenda.4.Vi har påbörjat ett arbete om ekosystembaserad förvaltning där det finns ett starkt åtagande om att förändra förvaltningen av till att bli ekosystembaserad.5.Sverige har bidragit till att skapa ett starkare råd med ett permanent sekretariat i med fokus på ett utökat kommunikationssamarbete.6.Nya observatörer välkomnades till i , till exempel och som är viktiga aktörer på den globala miljöscenen och som har avgörande betydelse.Fru talman! Syftet med är att tillvarata de intressen vi gemensamt har när det gäller att få till hållbara lösningar och att bevara miljön i detta område där nästan fyra miljoner invånare lever och som ingår i åtta staters territorium: , , , , , , och Sverige.Sverige har därför ett intresse av att påverka utvecklingen i rätt riktning, inte minst för att vi är ett föregångsland när det gäller miljöfrågor.Oljespill är ett av de största problem som kan drabba . Trots att det är både dyrt och mycket svårt att borra efter olja i det hårda arktiska klimatet etablerar sig oljebolagen i området.Kalvande , mycket låga temperaturer, hårda vindförhållanden och stora borrningsdjup gör att risken för en allvarlig oljeolycka blir stor.Arktis är mycket dåligt rustat för att hantera en oljeolycka.