bet · H101FiU17 · 2014-03-25 00:00:00 — 2013/14:FiU17 Tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro Tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro I betänkandet behandlas regeringens proposition om tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro (prop. 2013/14:84). I propositionen föreslås ändringar i lagen (2010:751) om betaltjänster. Ändringarna innebär bl.a. att utses till behörig myndighet enligt Sepa-förordningen1[ och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009.] och får ansvar för tillsyn av efterlevnaden av förordningen samt ges befogenheter för ingripande mot registrerade betalningsleverantörer m.fl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås även en förlängd övergångsperiod för understödsföreningar. Enligt lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) får befintliga understödsföreningar driva sin verksamhet enligt lag till utgången av 2014. Förslaget innebär att övergångsperioden för understödsföreningar förlängs till utgången av 2017. Lagändringen föreslås träda i kraft . Inga motioner har väckts i ärendet. Utskottet tillstyrker lagförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Tekniska och affärsmässiga krav för betalningar i euro antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster, 2. lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043). Därmed bifaller proposition 2013/14:84 punkterna 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (V), (M), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens proposition om tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro (prop. 2013/14:84). I propositionen föreslås ändringar i lagen (2010:751) om betaltjänster. Ändringarna innebär bl.a. att utses till behörig myndighet enligt Sepa-förordningen1[ och rådets förordning (EU) nr 260/2012 av om antagande av tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro och om ändring av förordning (EG) nr 924/2009.] och får ansvar för tillsyn av efterlevnaden av förordningen samt ges befogenheter för ingripande mot registrerade betalningsleverantörer m.fl. I propositionen föreslås även en förlängd övergångsperiod för understödsföreningar. Enligt lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) får befintliga understödsföreningar driva sin verksamhet enligt lag till utgången av 2014. Förslaget innebär att övergångsperioden för understödsföreningar förlängs till utgången av 2017. Förslagen har granskats av Lagrådet som inte haft några invändningar. I förhållande till lagrådsremissen har ett nytt avsnitt om betaltjänstlagen införts i propositionen. Inga motioner har väckts i ärendet. Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till förordning om ändring av Sepa-förordningen (KOM(2013) 937). Förslaget innebär bl.a. att det görs en ändring i artikel 16.1 så att betaltjänstleverantörer fram till får fortsätta att genomföra betalningar som inte görs i Sepa-formatet. Eftersom inte har euro som valuta är slutdatumet då svenska banker och betalningstjänstleverantörer ska ha anpassat sig till de nya Sepa-kraven angett till . Utskottet beslutade att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Sepa-förordningen (Single Euro Payments Area) syftar till att skapa gemensamma regler för gränsöverskridande betalningar inom EU; samma villkor ska gälla oavsett om en transaktion i euro är nationell eller transnationell. Arbetet med att ta fram gemensamma betalningsstandarder inom EU påbörjades genom det s.k. . Projektet var ursprungligen avsett att vara i huvudsak marknadsdrivet. Den europeiska banksektorns självreglerande åtgärder och övergången till Sepa-standarder ansågs dock gå för långsamt. Området för gränsöverskridande betalningar har harmoniserats genom flera rättsakter på EU-nivå, bl.a. betaltjänstdirektivet2[ och rådets direktiv (2007/64/EG) av om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven /7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG.]. Betaltjänstdirektivet utgör den rättsliga ramen för Sepa. Direktivet ställer upp verksamhetskrav för de aktörer som tillhandahåller betaltjänster, regler om marknadstillträde för nya betaltjänstleverantörer, regler om krav på information samt regler om såväl betaltjänstanvändares som betaltjänstleverantörers rättigheter och skyldigheter. Direktivets syfte är att uppnå en mer harmoniserad inre marknad för betaltjänster inom EU. Det har införlivats i svensk rätt huvudsakligen genom lagen (2010:751) om betaltjänster (betaltjänstlagen). trädde Sepa-förordningen i kraft. Genom ikraftträdandet är förordningen till alla delar bindande och direkt tillämplig i EU:s alla medlemsstater. Sepa-förordningen innehåller vissa bestämmelser som ålägger medlemsstaterna att vidta kompletterande åtgärder i nationell rätt, varför regeringen föreslår vissa lagändringar. Sepa-förordningen utgör ett komplement till den befintliga regleringen på betaltjänstområdet, och regeringen gör därför bedömningen att Sepa-förordningen bör tas in i betaltjänstlagen. Förlängd övergångstid för understödsföreningar För befintliga understödsföreningar gäller lagen (1972:262) om understödsföreningar, förkortad UFL. Med en understödsförening avses en förening för inbördes bistånd som, utan affärsmässigt drivande av försäkringsrörelse, meddelar annan personförsäkring än arbetslöshetsförsäkring (1 §). Vidare ska en understödsförening vara sluten på så sätt att den huvudsakligen är avsedd för anställda i ett visst eller vissa företag, personer tillhörande en viss yrkesgrupp eller medlemmar i en sammanslutning med sådan intressegemenskap att en samverkan även för personförsäkring är naturlig. Understödsföreningarna ska vara registrerade hos och stå under tillsyn av denna (3 §). UFL upphävdes i samband med införandet av den nya försäkringsrörelselagen (2010:2043), förkortad FRL. Enligt lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043), införandelagen, får befintliga understödsföreningar fortsätta att driva sin verksamhet enligt UFL till utgången av 2014. Innan övergångsperiodens slut måste föreningarna ansöka om tillstånd enligt FRL eller träda i likvidation. Lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Sepa-förordningen reglerar frågor på området för tillhandahållande av betaltjänster. har enligt 8 kap. 1 § första stycket betaltjänstlagen tillsyn över att bestämmelserna i betaltjänstlagen och EU-förordningen om gränsöverskridande betalningar följs. Med anledning av detta föreslår regeringen att betaltjänstlagen ändras på så sätt att tillsyn även omfattar efterlevnaden av Sepa-förordningen. Regeringen gör bedömningen att det saknas skäl för att införa andra eller ytterligare tillsynsbefogenheter än vad som gäller på betaltjänstområdet i övrigt. Den tillsyn som Sepa-förordningen föreskriver bör därför kunna komma till stånd inom ramen för gällande svensk rätt. I betaltjänstlagen regleras möjligheter att ingripa mot betalningsinstitut och registrerade betaltjänstleverantörer (8 kap. 8 § respektive 23 §). Det anges inte i Sepa-förordningen vilken typ av befogenheter som de behöriga myndigheterna ska ha för sin tillsyn. De sanktionsbefogenheter som har enligt betaltjänstlagen har bedömts uppfylla de krav i fråga om ingripanden som ställs i EU-förordningen om gränsöverskridande betalningar. Regeringen gör samma bedömning gällande bestämmelserna om sanktioner i Sepa-förordningen. Regeringen föreslår därför att betaltjänstlagen kompletteras så att även Sepa-förordningen omfattas av bestämmelserna i 8 kap. 8 och 23 §§ betaltjänstlagen, där det fastställs att ska ingripa om skyldigheterna enligt förordningen om gränsöverskridande betalningar åsidosätts. De tvistlösningsförfaranden som ska finnas tillgängliga tillhandahålls inom ramen för () nuvarande verksamhet. I denna del gör regeringen bedömningen att några nya bestämmelser inte behöver införas. har påpekat att nämnden inte prövar konsumenttvister på nämndens bankavdelning där värdet av vad som yrkas understiger , vilket i praktiken kan motverka möjligheten till utomrättslig prövning av tvister mellan betaltjänstanvändare som är konsumenter och betaltjänstleverantörer. Regeringen noterar, liksom , att frågan om hantering av konsumenttvister utanför domstol är föremål för utredning (dir. 2013:23). Utredaren ska bl.a. bedöma om befintliga organ för tvistlösning utanför domstol uppfyller kraven i EU-direktivet om alternativ tvistlösning1[ och rådets direktiv /11/EU av om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG.]. Enligt direktivet får medlemsstaterna tillåta alternativa tvistlösningsorgan att avstå från att hantera en tvist, om klagomålets värde understiger eller överstiger ett på förhand fastställt tröskelbelopp. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att frågan om tröskelbeloppens effekter på möjligheten till utomrättslig prövning i praktiken inte bör hanteras inom ramen för detta lagstiftningsärende. Av ikraftträdandebestämmelsen (artikel 18) i Sepa-förordningen följer att förordningen träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Förordningen trädde därmed i kraft . Förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla EU:s medlemsstater. Enligt regeringens mening bör därför de lagändringar som föreslås träda i kraft , vilket bedömts vara . har inte euro som valuta. Någon åtgärd behöver inte vidtas enligt Sepa-förordningen för att övergångsbestämmelserna för medlemsstater som inte har euro som valuta ska bli tillämpliga. Sepa-förordningens övergångsbestämmelser föranleder därför inte någon åtgärd i svensk rätt. Regeringen har gjort bedömningen att förslagen inte kommer att ge några omedelbara effekter på samhällsekonomin. De bedöms inte heller ha några omedelbara effekter på enskilda betaltjänstleverantörer eller betaltjänstanvändare. Förslagen innebär att tillsyn kommer att utvidgas till att omfatta också efterlevnaden av bestämmelserna i . Slutdatum för när betalningar och autogireringar ska utföras i enlighet med de tekniska kraven i förordningen är för del . Även om tillsynen över efterlevnaden av förordningen kommer att innebära en viss ökning av inspektionens arbetsbelastning, bedöms denna inte öka i sådan omfattning att myndigheten inte kan hantera denna arbetsuppgift inom ramen för de befintliga anslagen. Utskottet delar regeringens bedömning att de befogenheter som har enligt betaltjänstlagen uppfyller de krav i fråga om ingripanden och sanktioner som ställs i Sepa-förordningen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster. Lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Understödsföreningslagen upphävdes i samband med införandet av den nya försäkringsrörelselagen. Med anledning av detta är det inte möjligt att bilda några nya i annan form än som pensionsstiftelse. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare som ska analysera och överväga vilka krav som ska ställas på för att de ska omfattas av tjänstepensionsdirektivet. Uppdraget ska redovisas (dir 2013:32 och 117). Enligt införandelagen får befintliga understödsföreningar fortsätta att driva sin verksamhet enligt UFL till utgången av 2014. Innan övergångsperiodens slut måste föreningarna ansöka om tillstånd enligt FRL eller träda i likvidation. Regeringen gör bedömningen att övergångsperioden för understödsföreningar bör förlängas till utgången av 2017 i avvaktan på en ny lagstiftning för tjänstepensionsinstitut. En förlängning av övergångsperioden till utgången av 2017 gör det möjligt för befintliga tjänstepensionskassor att fortsätta att driva verksamheten enligt UFL i avvaktan på den nya lagstiftningen. De eventuella nackdelar som en fortsatt tillämpning av UFL kan medföra anser regeringen acceptabla med hänsyn till förlängningens längd. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslaget om förlängd övergångsperiod för understödsföreningar innebär att tjänstepensionskassorna liksom övriga befintliga understödsföreningar får tillämpa UFL till utgången av 2017. Förslaget bedöms inte ge upphov till några konsekvenser i form av merkostnader för eller i övrigt orsaka några kostnader för det allmänna. Det kan noteras att förslaget ger alla understödsföreningar, inte bara tjänstepensionskassor, möjlighet att tillämpa de upphävda bestämmelserna i till utgången av 2017. Det är enligt utskottet lämpligt att göra det möjligt för befintliga tjänstepensionskassor att fortsätta att driva verksamheten enligt UFL i avvaktan på den nya lagstiftningen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag att övergångsperioden för understödsföreningar ska förlängas till utgången av 2017. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:84 Tekniska och affärsmässiga krav för betalningar och autogireringar i euro: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043).