bet · H101MJU14 · 2014-02-10 00:00:00 — Beträffande den veterinärmedicinska kompetensen föreslås i kommittémotion 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 3 att en av de djurförsöksetiska nämndernas lekmän ska vara veterinär eller, om så inte är fallet, att en handläggare med veterinärmedicinsk kompetens ska bistå nämndens prövning. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del bör alla de regionala nämnderna och den centrala djurförsöksetiska nämnden ha tillgång till veterinärmedicinsk, etologisk och etisk kompetens. I sistnämnda motion framhålls vidare att det krävs att nämndens ledamöter hålls väl informerade om vilka djurförsöksfria alternativ som finns, t.ex. genom att de djurförsöksetiska nämnderna får anställa handläggare. De får då tillgång till experter på alternativa metoder. Handläggare är också nödvändiga eftersom de ideellt arbetande nämndledamöterna har fått utvidgade arbetsuppgifter. Enligt motion 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 2 kvarstår behovet av att nämndens ledamöter ska ha tillgång till oberoende veterinärmedicinsk kompetens. En lösning är att nämnderna bistås av handläggare, som bl.a. kan ha veterinärmedicinsk kompetens, men även etik, etologi och alternativa metoder kan vara exempel på värdefulla kompetenser. I kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del yrkas vidare att även företrädare för djurskyddsintresset bör ges möjlighet att överklaga beslut i de regionala djurförsöksetiska nämnderna. Av artikel 44 i och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål framgår att medlemsstaterna ska se till att en ändring eller förnyande av projektgodkännandet krävs för varje ändring i projektet som kan inverka negativt på djurens välfärd. För svensk del motsvaras projektgodkännandet av det etiska godkännande som beslutas av en regional djurförsöksetisk nämnd. Direktivet ställer sålunda inte något krav på att ett projektgodkännande behöver ändras eller förnyas om den ändring som planeras inte inverkar negativt på djurens välfärd. Direktivets bestämmelse i artikel 44 om krav på förnyat projektgodkännande är genomförd i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om försöksdjur (SJVFS 2012:26). Av föreskrifternas 7 kap. 22 § framgår att när det är fråga om ett tillägg eller ändring i en ansökan om etiskt godkännande ska en regional djurförsöksetisk nämnd pröva om det krävs en ny etisk prövning eller om det räcker med ett förfarande enligt 23 § i samma kapitel. Förfarandet enligt 7 kap. 23 § innebär att en regional djurförsöksetisk nämnd bedömer att de föreslagna tilläggen eller ändringarna inte riskerar att inverka negativt på djurens välfärd. Därutöver ska nämnden notera vilken ändring som har gjorts och lägga en kopia av protokollet till ursprungsärendet. Utskottet anser i likhet med regeringen att det kan ifrågasättas om de djurförsöksetiska nämndernas resurser ska tas i bruk för bedömningar av ändringar som är okontroversiella från djurskyddssynpunkt. Införandet av ett krav på att det ska finnas ett djurskyddsorgan hos bl.a. dem som använder försöksdjur kommer, som regeringen framhåller, att bidra till att djurskyddsfrågorna synliggörs och att djurskyddet stärks. Därmed bör djurskyddsorganen, som 3R-utredningen förslår, kunna tas i bruk för bedömning av föreslagna ändringar i befintliga etiska godkännanden. Det är dock även utskottets mening att djurskyddsorganen genom sin sammansättning är väl skickade att ta ansvar för att göra bedömningar om en föreslagen ändring i ett pågående försök kan ha en negativ inverkan från djurskyddssynpunkt eller inte. Om djurskyddsorganet finner att en föreslagen ändring inte kommer att inverka negativt på djurens situation bör djurskyddsorganet kunna fatta beslut om att den föreslagna ändringen kan genomföras. Om så inte är fallet krävs det att försöksledaren vänder sig till den djurförsöksetiska nämnden med en begäran om en ändring i det befintliga etiska godkännandet. Utskottet konstaterar avslutningsvis att en förenklad hantering av dessa ärenden innebär att den administrativa bördan för att hantera ändringar av detta slag begränsas. Som framhålls i propositionen kan vidare de planerade tilläggen eller ändringen genomföras snabbare, vilket är en fördel för forskningen. Utskottet, som därmed ansluter sig till regeringens bedömning, anser att det inte kommer att vara förenat med några risker från djurskyddssynpunkt att överlåta de aktuella bedömningarna till djurskyddsorganen. Utskottet föreslår därmed att kommittémotion 2013/14:MJ5 (V) yrkande 2 och motion 2013/14:MJ7 (MP) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. De djurförsöksetiska nämndernas kompetens m.m. Frågan om veterinär kompetens i nämnderna har som regeringen redovisar bl.a. behandlats i propositionen Etisk prövning av djurförsök m.m. (2004/05:177). I propositionen bedömdes att det inte var lämpligt att rubba balansen mellan forskare och lekmän och att den veterinärmedicinska kompetensen bör lämnas av en veterinär som har en rådgivande och fristående funktion i förhållande till nämnden. Vidare betonades att det är av avgörande betydelse att denna person verkligen har tillräcklig sakkunskap. I djurskyddsförordningen regleras de regionala djurförsöksetiska nämndernas sammansättning. Av dessa bestämmelser framgår att av nämndens ledamöter utöver ordförandena ska hälften av ledamöterna vara lekmän. Som regeringen framhåller innebär begreppet lekman att vara företrädare för allmänna intressen. I det ligger att lekmannen normalt sett inte är en professionell aktör inom det aktuella området. Utskottet ansluter sig därmed till regeringens bedömning att det inte är lämpligt att i enlighet med 3R-utredningens förslag föreskriva att en av lekmännen ska vara veterinär. Därmed avstyrks motion 2013/14:MJ5 (V) yrkande 3 och kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del. Som framhålls i propositionen har de djurförsöksetiska nämnderna till uppgift att göra ingående och allsidiga bedömningar av betydelsen av djurförsök. En central del i bedömningen är att säkerställa att 3R-principen är uppfylld. Ledamöternas utbildning och kompetens är viktig för att kunna fullgöra uppdraget liksom att nämnderna kontinuerligt ges stöd i frågor om alternativa metoder till djurförsök. 3R-utredningen föreslår att en enhetlig satsning görs för att höja nämndernas kompetens och för att nämnderna ska få sådant stöd. I likhet med regeringen anser utskottet att det är lämpligt att det nationella kompetenscentret för 3R-frågor samordnar sådana åtgärder för att stärka kompetensen i de djurförsöksetiska nämnderna och utvecklar rutiner för hur kontinuerligt stöd om alternativa metoder kan ges till nämnderna. Utskottet är därmed inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2013/14:MJ7 (MP) yrkande 2 och kommittémotion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 32 i denna del. Berörda motionsyrkanden avstyrks. I propositionen Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (2011/12:138) redovisades bl.a. det förslag som lämnades av djurförsöksetiska utredning (SOU 2007:57) när det gäller rätten att överklaga ett nämndbeslut. Utredningen föreslog att en regional djurförsöksetisk nämnds beslut i ett ärende om prövning av användning av djur i djurförsök skulle få överklagas till den centrala nämnden av försöksledaren, om beslutet gått denne emot. Utredningen förslog vidare att försöksledaren ska vara den som ansöker om etiskt godkännande av användning av djur i djurförsök. I nu nämnda proposition framhöll regeringen att de regionala djurförsöksetiska nämnderna ska fatta beslut i såväl ärenden om etiskt godkännande av användning av djur i djurförsök som i frågor om återkallelse av sådana godkännanden. Båda dessa typer av beslut bör kunna överklagas till den centrala nämnden. Vem som ska ha rätt att överklaga nämndens beslut i dessa avseenden bör enligt regeringen avgöras enligt bestämmelser om överklagande i 22 § förvaltningslagen (1986:223). Enligt den bestämmelsen får beslutet överklagas av den som det angår, om det har gått denne emot. Regeringen anser i likhet med utredningen att den centrala djurförsöksetiska nämndens beslut inte bör vara möjliga att överklaga. Det är betydelsefullt att handläggningen av ett överklagat ärende kan avslutas inom rimlig tid. Ytterligare möjligheter till överklagande riskerar att förlänga handläggningstiden. Kraven på rättssäkerhet samt de krav som i övrigt kan följa av artikel 6 i måste enligt regeringen anses vara uppfyllda genom möjligheten till överprövning av den regionala djurförsöksetiska nämndens beslut i den centrala nämnden. Det kan tilläggas att detta motsvarar vad som gäller för beslut som har fattats av för forskning som avser människor. beslutade i enlighet regeringens förslag (bet. 2011/12:MJU21, rskr. 2011/12:261). Utskottet föreslår därmed att kommittémotion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 32 i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att djurskyddsorganisationerna är representerade i de regionala nämnderna och i den centrala djurförsöksetiska nämnden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (MP) om ansvarig veterinärs befogenhet och djurtester av hushållsprodukter. Jämför reservationerna 13 (MP, V) och 14 (MP, V). I kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 31 framhålls att försöksdjur inte ska få utsättas för obegränsat lidande. Ansvarig veterinär bör få samma juridiska möjligheter att ingripa vid allt lidande och stoppa försöket som en veterinär har vid andra fall av djurplågeri. Det är angeläget att försöksdjur inte ska få utsättas för obegränsat lidande, vilket dock kan kräva förändringar av EU:s försöksdjursdirektiv. Vidare yrkas att djurtester av rengöringsmedel och andra hushållsprodukter förbjuds (yrkande 30). och rådets direktiv /63/EU av om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ska tillämpas i medlemsstaterna fr.o.m. . Direktivet är genomfört i svensk lagstiftning i djurskyddslagen, djurskyddsförordningen och i myndighetsföreskrifter. Enligt artikel 13.3 i direktivet ska användning av döden som slutpunkt i ett försök undvikas i möjligaste mån och ersättas av tidiga och humana slutpunkter. När det är oundvikligt att använda döden som slutpunkt ska försöket utformas a) så att det resulterar i att så få djur som möjligt dör b) så att varaktigheten och intensiteten i djurets lidande minimeras så långt möjligt och en smärtfri död i möjligaste mån garanteras. Direktivet gör det möjligt för medlemsstaterna att behålla bestämmelser som syftar till ett mer långtgående skydd av försöksdjur. Utgångspunkten för direktivets genomförande i svensk lagstiftning är att längre gående djurskyddsregler ska behållas. Detta framgår av departementspromemorian Ds 2011:12 Genomförande av EU:s direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål och i propositionen med samma namn, som beslutade om (prop. 2011/12:138, rskr. 2011/12:261). Enligt utskottet är såväl direktivet som föreskrifter tydliga med att försök som innebär döden som slutpunkt ska undvikas. Om det inte kan undvikas ska särskilda åtgärder vidtas. För att ett djurförsök ska få genomföras ska det godkännas av en djurförsöksetisk nämnd. Nämndens uppgift är att väga lidandet för djuren mot nyttan av försöket och bl.a. se till att 3R-principen är uppfylld. Detta innebär att djurens ska utsättas för så litet lidande som möjligt, att så få djur som möjligt används och att djurfria metoder används om det är möjligt. I direktivet finns en bestämmelse om att medlemsstaterna ska se till att försök som medför svår smärta, lidande och ångest och som sannolikt kommer att bli långvarigt och inte kan lindras inte utförs. Bestämmelsen är genomförd i djurskyddsförordningen. Utskottet vill i detta sammanhang även uppmärksamma att det i betänkandet Ny Djurskyddslag (SOU 2011:75) föreslås att bestämmelsen i 28 a § djurskyddslagen (1988:534), där det föreskrivs att om den som tillhör djurhälsopersonalen i sin yrkesutövning finner anledning att anta att djur inte hålls eller sköts i enlighet med denna lag, de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen eller de EG-bestämmelser som kompletteras av lagen, ska denne anmäla detta till kontrollmyndigheten, ska utvidgas till att även omfatta veterinär inom försöksdjursverksamhet. Beredning av förslagen i betänkandet och remissinstansernas synpunkter pågår i . Utskottet föreslår därmed att kommittémotion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 31 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller förbud som avser djurtester av hushållsprodukter vill utskottet framhålla följande. Av kommissionens sjunde rapport ([KOM (2013) 859) till rådet och om statistik över antalet djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater framgår att strax under 11,5 miljoner djur användes för försök och andra vetenskapliga ändamål i EU 2011. Inom EU användes detta år drygt 1 miljon försöksdjur (8,av det totala antalet) för toxikologiska bedömningar och andra riskvärderingar. För produkter som främst används eller är avsedda att användas i hushållet användes inom EU 100 djur (0,av de djur som används för toxikologiska bedömningar). Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet användes inte några försöksdjur för detta ändamål i och 2012. Vidare framhåller departementet att direktivet om skydd av försöksdjur (2010/63/EU) bl.a. innebär att medlemsstaterna inte kan införa striktare regler. Om ett medlemsland redan hade striktare regler på plats då direktivet beslutades fick de dock behållas. Det är därför mycket tveksamt om skulle ha möjlighet att införa ett nationellt förbud mot att genomföra djurtester för denna produktgrupp. Därmed föreslår utskottet att kommittémotion 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 30 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Förbudets placering, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ6 av (SD) yrkandena 1 och 2. En regel som straffbelägger sexuella handlingar med djur har främst till syfte att förhindra djurets lidande. Av denna orsak borde ett förbud mot sexuella handlingar med djur placeras i anknytning till den redan befintliga regeln om djurplågeri i 16 kap. 13 § . Detta har framförts av både och Lagrådet. Vidare har Lagrådet i sitt remissvar anfört att det synes svårt att finna några skäl till varför inte också andra djur skulle omfattas av förbudet och att detta talar för att ett eventuellt förbud lämpligen bör placeras i . Som en logisk följd av att förbjuder tidelag menar vi att även regler om att organisera, upprätthålla lokaler, förmedla olaglig kontakt mellan människa och djur eller att på annat sätt främja sådan verksamhet kriminaliseras enligt nu gällande systematik för regler om sexualbrott. Förbudet bör då kompletteras med lagregler om förbud mot djurkoppleri. Sådana föreskrifter bör följa den befintliga systematik för sexualbrott som redan finns i . Detta bör ges regeringen till känna. för 3R-frågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del och 2013/14:MJ393 av (S), 2013/14:MJ483 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:MJ485 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 27. Ett för 3R-frågor bör inrättas och på lång sikt placeras organisatoriskt under en framtida . För detta ändamål krävs det ett reserverat anslag. Innan en sådan ordning är möjlig anser vi att ett för 3R-frågor bör organiseras vid Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) eftersom detta ger ökade förutsättningar för koppling till forskningsverksamhet och tillgång till ett uppbyggt expertnätverk. Med regeringens förslag riskerar ett 3R-kompetenscentrum att inte ges nödvändiga resurser för personal och utredningar. Detta bör ges regeringen till känna. Ytterligare resurser för 3R-arbetet, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del. I samband med beredningen av årets budgetproposition har , i kontrast till regeringens förhoppningar att 3R-arbetet ska utan nya medel, bl.a. föreslagit under uppbyggnadsåret och därefter till 3R-centret. anser att behovet av mer resurser för 3R-arbetet även måste uppmärksammas i kommande budgetarbete. Detta bör ges regeringen till känna. Myndigheters samordning på 3R-området, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 28 och 2013/14:MJ394 av (S). En handlingsplan för hur antalet djurförsök ska minimeras bör upprättas. Ansvaret för detta arbete bör läggas på . Berörda myndigheter bör ges i uppdrag att minska djurförsöken inom sina områden. Som ett första steg bör myndigheten få i uppdrag att ta fram en plan för att till 2020 halvera antalet djur som utsätts för djurförsök av avsevärd svårighetsgrad. I det sammanhanget bör det övervägas om tillstånd för försök med den högsta svårighetsgraden bör ges än (upp till ), så att försöken kan utvärderas och prövas på nytt . Detta bör ges regeringen till känna. Djurförsök inom utbildningen, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 29. Djurförsök bör inte slentrianmässigt användas i utbildningen utan bara där det är helt nödvändigt för det yrke utbildningen syftar till och där det inte finns några alternativa metoder. Den positiva utvecklingen av alternativ till djurförsök bör speglas inom utbildningen så att studenter på relevanta utbildningar får lära sig om moderna djurfria metoder. Detta bör ges regeringen till känna. Forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del och 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del. har i samband med beredningen av årets budgetproposition, i kontrast till regeringens förhoppningar att 3R-arbetet ska utan nya medel, bl.a. föreslagit till forskning om alternativ till djurförsök. anser att behovet av mer resurser för detta ändamål även måste uppmärksammas i kommande budgetarbete. Detta bör ges regeringen till känna. Forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ374 av m.fl. (V) yrkande 6 i denna del och 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 1 i denna del. Det finns ett stort behov av att öka resurserna för att ersätta djurförsök med nya metoder. Bland annat krävs ökat forskningsstöd i kombination med att det etableras ett 3R-center i . Detta bör ges regeringen till känna. Den djurförsöksetiska prövningen, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 3 och 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 2. Regeringens förslag om förenklad hantering av mindre ändringar i godkännanden innehåller vissa otydligheter. Vad händer t.ex. om tillsynsmyndigheten anser att ett djur utsätts för onödigt lidande efter en ändring som godkänts av ett djurskyddsorgan – ska djuret anses vara utsatt för onödigt lidande eller inte? Vem ska agera om ett djurskyddsorgan godkänner en ändring som rätteligen borde ha prövats av den djurförsöksetiska nämnden? Det är också av stor vikt med tydliga kriterier för vilka sorters ändringar som kan komma ifråga utan att anses riskera negativa effekter för djurens välfärd. Om denna förenkling ska genomföras behöver frågeställningar som dessa först förtydligas. Detta bör ges regeringen till känna. Den djurförsöksetiska prövningen, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 3. Beslut om mindre ändringar i godkända ansökningar om djurförsöksetiska prövningar ska tas av den djurförsöksetiska nämndens ordförande eller vice ordförande jämte två övriga ledamöter av nämnden efter granskning och yttrande från djurskyddsorganet. Detta bör ges regeringen till känna. Veterinärmedicinsk kompetens, punkt 10 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del och 2013/14:MJ5 av m.fl. (V) yrkande 3. Alla de regionala nämnderna och den centrala djurförsöksetiska nämnden bör ha tillgång till veterinärmedicinsk, etologisk och etisk kompetens. Detta bör ges regeringen till känna. Handläggare för de djurförsöksetiska nämnderna, punkt 11 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ7 av och (båda MP) yrkande 2 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del. Det krävs att nämndens ledamöter hålls väl informerade om vilka djurförsöksfria alternativ som finns, t.ex. genom att de djurförsöksetiska nämnderna får anställa handläggare. De får då tillgång till experter på alternativa metoder. Handläggare är också nödvändiga eftersom de ideellt arbetande nämndledamöterna har fått utvidgade arbetsuppgifter. Härigenom tillgodoses behovet av oberoende veterinärmedicinsk kompetens genom att handläggarna bl.a. kan ha veterinärmedicinsk kompetens. Även etik, etologi och alternativa metoder kan vara exempel på värdefulla kompetenser. Detta bör ges regeringen till känna. Rätt att överklaga beslut, punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 32 i denna del. Även företrädare för djurskyddsintresset bör ges möjlighet att överklaga beslut i de regionala djurförsöksetiska nämnderna. Detta bör ges regeringen till känna. Veterinärers befogenhet, punkt 13 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 31. Försöksdjur ska inte få utsättas för obegränsat lidande. Ansvarig veterinär bör få samma juridiska möjligheter att ingripa vid allt lidande och stoppa försöket som en veterinär har vid andra fall av djurplågeri. Detta kan dock kräva förändringar av EU:s försöksdjursdirektiv. Detta bör ges regeringen till känna. Djurtester av rengöringsmedel, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 30.