bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — gångar som eljest skulle kunna ge upphov till jävs- eller liknande konfliktsituationer i regeringsarbetet eller överlämnar sådana tillgångar till extern förvaltning. För att statsministern skall kunna medverka härtill förutsätts en uppgiftsskyldighet gentemot statsministern från statsrådskandidaternas och de utnämnda statsrådens sida. Uppgifterna skall i vissa avseenden belysa uppgiftslämnarnas ekonomiska och andra personliga förhållanden, bl.a. styrelseuppdrag och andra bindningar utanför regeringsarbetet. Kommitténs förslag innebär att detta uppgiftslämnande formaliseras på visst sätt och att de lämnade uppgifterna registreras. Kommittén har blivit starkt övertygad om att öppenhet gentemot allmänheten eller med annat ord offentlighet är av grundläggande betydelse, när det gäller att skapa förtroende för statsråds integritet och opartiskhet. Mot det allmänna intresset av största möjliga offentlighet står visserligen statsrådens beaktansvärda intresse av en från allmän insyn fredad personlig sfär. Enligt kommitténs mening är det emellertid i det uppgiftslämnande som föreslås genomgående fråga om uppgifter av en art, som inte bör hindra offentlighet. Kommittén har därför föreslagit, att de lämnade uppgifterna skall redovisas öppet genom att det register i vilket de införs skall hållas tillgängligt för allmänheten. I fråga om förbudet i regeringsformen för bisysslor anförde kommittén bl.a. följande. Stadgandet föreskriver vidare att statsråd inte får inneha uppdrag eller ut- öva verksamhet som kan rubba förtroendet för statsrådet. Med uppdrag avses enligt kommitténs tolkning exempelvis ledamotskap i styrelse för bolag, föreningar, andra sammanslutningar och stiftelser, vare sig de driver ekonomisk eller ideell verksamhet och vare sig uppdragstagaren uppbär ersättning eller inte. Under uppdragskategorin faller även tillfälliga uppdrag, såsom uppdrag att förrätta bouppteckning, arvskifte, besiktning eller värdering eller uppdrag att vara boutredningsman eller konkursförvaltare. Med uttrycket utöva verksamhet torde bl.a. avses drivande av näringsverksamhet av olika slag samt vetenskaplig, litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet. Till utövande av verksamhet kan även vara att hänföra förvaltning av värdepapper eller andra förmögenhetstillgångar, om fråga är om tillgångar av större omfattning. Frågan huruvida innehav av uppdrag eller utövande av verksamhet är ägnat att rubba förtroendet för ett statsråd får avgöras med beaktande av omständigheterna i det särskilda fallet. Kommittén har dock anfört vissa allmänna synpunkter i sammanhanget. Innehav av uppdrag i företag, som driver näringsverksamhet i vinstsyfte, kan i allmänhet inte anses vara förenligt med ovannämnda grundlagsstadgande. Undantagsvis kan det dock anses vara tillåtet, att statsråd behåller sådant uppdrag även efter utnämningen till statsråd. Enligt vad kommittén uttalat bör dock statsråd han eller hon sitter i regeringen vara återhållsam med att åtaga sig nya, i och för sig tillåtna uppdrag. I fråga om tillfälliga uppdrag av ovannämnt slag har kommittén uttalat, att ett statsråd normalt inte bör åtaga sig sådana. Kommittén har inte heller funnit det förenligt med grundlagsstadgandet, att ett statsråd vid sidan av statsrådstjänsten deltar i den dagliga skötseln av en ekonomisk rörelse som han eller hon äger eller vari statsrådet är delägare. I viss, mycket begränsad utsträckning kan det dock anses tillåtet att statsråd tillfälligt utför arbete i sådan rörelse. Kommitténs sålunda redovisade tolkning innebär, att det enligt kommitténs uppfattning normalt inte kan ställas krav på statsråd att de uppger 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. ägar- eller delägarskap i rörelser som de ensamma eller i förening med andra bedriver när de utses till statsråd. Att ett statsråd vid sidan av sin statsrådstjänst ägnar sig åt verksamhet i form av förmögenhetsförvaltning är enligt den åsikt kommittén uttalat i princip inte förenligt med grundlagsstadgandet. I fråga om jäv delade kommittén upp de situationer i vilka jäv kunde anses föreligga för statsråd i tre grupper, nämligen riksdagsärenden, regeringens normgivningsärenden och förvaltningsärenden. Såvitt avsåg de första två grupperna anförde kommittén bl.a. följande. Kommittén har funnit, att den politik som ett partis företrädare verkar för – inför och under en valrörelse och i den fortlöpande politiska debatten, i och utanför – måste de också kunna genomföra i regeringsställning utan hinder av några jävsregler. Regeringen genomför sin politik väsentligen genom beslut, som faller inom ramen för den första och den andra av de ovannämnda ärendegrupperna. Beträffande dessa finns det därför enligt kommitténs mening föga behov av tillämpning av regler om jäv. Den tredje gruppen, förvaltningsärenden som regeringen avgör, fann kommittén vara det område där jävsregler för statsråd hade sin största betydelse. Kommittén förde ett resonemang om lämpliga rutiner för detta område samt uttalades följande. Någon lagstiftning avseende jävsregler för statsråd har kommittén inte funnit erforderlig. Kommittén uttalar, att det måste anses räcka att regeringen gör klart – för och för allmänheten – vilka jävsregler den anser sig böra tillämpa i regeringsarbetet. I sista hand blir det en fråga för konstitutionsutskott och för själv att i samband med granskningen av regeringens arbete ta ställning till om de av regeringens medlemmar tillämpade jävsreglerna är godtagbara. I utskottets betänkande 2006/07:KU20 (s. 41 f.) redovisas att promemorian blev föremål för allmän beredning inom den dåvarande regeringen. Under beredningen bestämdes att en arbetsgrupp inom regeringen skulle bereda de frågor som togs upp i promemorian närmare och därefter redovisa arbetet för statsministern och övriga statsråd. Gruppen utarbetade ett utkast till slutsatser varefter regeringen lät teckna ned vissa kommentarer, Etikfrågor i regeringsarbetet, som vägledning för statsråd vid bedömningen av etiska frågor i regeringsarbetet. I utskottets betänkande redovisas bl.a. följande om vad som angavs i kommentarerna om statsråds förmögenhetsförvaltning. Förmögenhet bör inte vara någon diskvalifikation för att utöva statsrådstjänst. Ett statsråd bör också som regel vara oförhindrad att välja de former för placering av sina förmögenhetstillgångar som står öppna för andra medborgare. I sammanhanget bör följande grundläggande principer iakttas, nämligen att ett statsråd bör välja sådana former för placeringen av sina förmögenhetstillgångar och för förvaltningen av dem att han eller hon i möjligaste mån undviker intressekonflikter och jävssituationer i sin tjänsteutövning och att ett statsråd inte får för egen eller närståendes på ett otillbörligt sätt dra fördel av sin ställning som statsråd och av in- 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. formation och kunskap som han eller hon inhämtar under tjänstgöringen, exempelvis genom att vid köp eller försäljning av förmögenhetstillgångar till sin egen eller närståendes förmån utnyttja information som statsrådet har fått i sin tjänst men som ännu inte har kommit till allmän kännedom. Placeringar i bl.a. aktie-, ränte- och obligationsfonder, är såvitt avser av fonderna förvaltade värdepapper, neutrala från insider- och jävssynpunkt. I fråga om placering i aktier bör statsråd i princip avhålla sig från korttidsaffärer. Som korttidsaffärer har därvid betraktats transaktioner genom vilka aktier både köps och säljs – eller säljs och köps åter – inom loppet av . Detta avser även konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning samt placeringar i obligationer, statsskuldväxlar, certifikat och liknande ränteinstrument. Statsråd bör avhålla sig från placeringar i aktieoptioner, aktieterminer, ränteoptioner, ränteterminer, indexoptioner och indexterminer. Riktlinjerna är avsedda att iakttas vare sig statsrådet själv förvaltar sina värdepapper eller förvaltningen har överlåtits åt någon annan. Regeringsskrivelsen Intressekonflikter för statsråd I skrivelse 1996/97:56 Intressekonflikter för statsråd redovisade den dåvarande regeringen resultatet av sina strävanden att utveckla rutiner som säkerställer att statsråds förmögenhetsinnehav eller engagemang i andra verksamheter inte leder till intressekonflikter, insiderproblem eller jäv i uppdraget som statsråd. Särskilt påpekades att rutinerna byggde på överenskommelser mellan statsråden. I skrivelsen behandlades förbudet mot bisysslor i regeringsformen, förbud mot insiderhandel och skyldighet att anmäla värdepappersinnehav samt regler om jäv. Vidare redovisades att de rutiner för insyn och kontroll som utvecklats hos regeringen innebar bl.a. att eget fondpappersinnehav ska redovisas offentligt, att närståendes fondpappersinnehav ska förtecknas hos Statsrådsberedningen, att engagemang i andra verksamheter vid sidan av uppdraget som statsråd samt tidigare anställningar och uppdrag redovisas offentligt och att jävssituationer bevakas genom granskning av ärendeförteckningar inför regeringssammanträden. Det anges i skrivelsen att statsråden genom en överenskommelse eftergav sekretessen för de uppgifter om deras värdepappersinnehav som rättschefen i Statsrådsberedningen förtecknar. Detta skulle även gälla uppgifter om ändringar av innehaven. I skrivelsen förklarades vidare att statsråden i väntan på resultatet av överväganden om särskild förmögenhetsförvaltning för statsråd träffat en överenskommelse om att antingen helt avstå från handel med fondpapper eller uppdra åt en bank eller någon annan att sköta förvaltningen självständigt. Regeringen redovisade bedömningen att förmögenhetsförvaltning av den typ som med en engelsk term kallats blind trust förutsatte att man föreskrev avsteg från viktiga principer i vår rättsordning och utestängde allmänheten från insyn 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. i de förmögenhetsinnehav som förvaltningen omfattade. Just frånvaron av insyn i ett sådant system gjorde att det inte var bättre ägnat att skapa förtroende hos allmänheten än den offentliga redovisning av statsrådens förmögenhetsinnehav som fanns. Man borde därför inte lagstifta om sådan förvaltning för statsråd. behandlade regeringens skrivelse i sitt betänkande 1996/97:KU25 (avsnitt 4.1), som i övrigt avser granskning av regeringen. Ut- skottet hade ingenting att invända mot redovisningen i skrivelsen men noterade att de redovisade rutinerna till stor del byggde på överenskommelser mellan de sittande regeringsledamöterna. Utskottet ansåg det önskvärt att principer som var gemensamma för olika regeringar kunde nås för hur jävssituationer och andra intressekonflikter ska undvikas. Det kunde därför enligt utskottets mening finnas anledning för regeringen att initiera partiöverläggningar i dessa frågor. Rutiner för statsrådens redovisning av finansiella instrument och tidigare uppdrag m.m. I en promemoria från Statsrådsberedningen (PM 1997:2), reviderad 2001-05- 29, redogörs för förbud mot insiderhandel och skyldighet att anmäla värdepappersinnehav. Enligt promemorian vänder den sig till personalen i . I promemorian anges att statsråden genom en överenskommelse har eftergett sekretessen för de uppgifter om deras innehav av finansiella instrument som rättschefen i Statsrådsberedningen förtecknar. Dessa innehav är öppna för press och allmänhet. Regeringen beslutade (SB2006/10647) att det i ska föras en förteckning enligt 11 § första stycket lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Detta överensstämde i sak med vad som gällt enligt ett tidigare regeringsbeslut. I tidigare granskningsärenden (bet. 2006/07:KU20 s. 52 f. och bet. 2009/10:KU20) redovisades i svarsskrivelser från vilka rutiner som gällde för statsrådens redovisning av finansiella instrument m.m. I redovisningen angavs bl.a. följande. Ett statsråd som har ett sådant innehav ska anmäla sitt innehav efter tillträdet. När innehavet förändras genom förvärv eller överlåtelse görs en anmälan om förändringen. En sådan anmälan bör ske dagar efter förvärvet eller överlåtelsen. En ny anmälan görs sedan en gång även om inga förändringar har skett. Regelbundna transaktioner, som t.ex. sparande av ett visst belopp i en värdepappersfond, behöver bara redovisas genom den årliga anmälan, som görs . Ett innehav ska anmälas även om förvaltningen har uppdragits åt t.ex. en banks notariatavdelning. Anmälningsskyldigheten gäller däremot inte sparande i privata frivilliga försäkringar, i tjänstepensionsförsäkringar eller i premiepensionssystemet. 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. Statsråden ska anmäla även närståendes innehav av finansiella instrument. Som närstående räknas makar, sambor, registrerade partner och minderåriga barn. En sådan anmälan om närståendes innehav ska ske på samma sätt som för det egna innehavet. Statsråden har vidare åtagit sig att till rättschefen i Statsrådsberedningen redovisa vissa andra förhållanden, såsom näringsverksamhet i bolag eller i annan form, avtal med tidigare arbetsgivare om fortsatt utbetalning av lön, pension eller liknande förmåner samt fortsatta betalningar från en arbetsgivares sida av pensionsavgifter eller liknande avgifter, avtal med nuvarande eller framtida arbets- eller uppdragsgivare om anställning, uppdrag eller liknande engagemang, dock inte engagemang för det egna partiet eller dess organisationer samt tidigare anställningar och uppdrag. Åtagandet gäller dock inte engagemang som upphört tidigare än före utnämningen till statsråd. Redovisning ska vidare endast ske av engagemang hos sådana arbets- eller uppdragsgivare som rimligtvis kan tänkas förekomma som parter eller ha något väsentligt intresse i ett regeringsärende. Överenskommelsen mellan statsråden innebär vidare att uppgifterna i förteckningen om statsrådens innehav och uppgifter om engagemang är öppen för insyn från allmänheten. I ett pressmeddelande från anförs bl.a. följande. Northland har meddelat att det finns ett förslag på en långsiktig finansiell lösning som innebär att bolaget tillförs miljoner genom emission av obligationer. Ett konsortium bestående av , Metso, Norrskenet och investerar var för sig miljoner och därmed totalt miljoner i Northlands obligationer. Genom investeringen erhåller konsortiet rätten att utse fyra av totalt sju styrelseledamöter. Syftet är att skapa ett erforderligt inflytande samt att tillföra kompetens med uppdraget att återupprätta förtroendet för bolaget. Northland kommer i och med detta få en ny styrelse. Konsortiet har föreslagit som styrelseordförande och kommer, när obligationserbjudandet är fulltecknat och godkänt, att föreslå ytterligare tre styrelseledamöter. fick för sedan förfrågan om att delta i konsortiet med målet att skapa förutsättningar för en långsiktig finansiering av Northland. har valt att genom det delägda riskkapitalbolaget tillföra kapital motsvarande miljoner. –Vi vill tillsammans med konsortiet återskapa förtroendet för Northland. Det är till gagn för företaget, vår region och för gruvbranschen iSverige som helhet, säger , vd och koncernchef på . –har fullt fokus på att starta våra nya gruvor i Svappavaarafältet och genomföra vår tillväxtplan. Det här är en finansiell investering och det är därför Norrskenet gör investeringen. Norrskenets huvuduppgift är att genom riskvilligt kapital bidra till ett breddat näringsliv i vår region, säger . –Vi inser att det är en stor uppgift för Northland att genomföra sin gruvinvestering och skapa långsiktig lönsamhet i sin verksamhet. Norrskenets deltagande i obligationslånet ligger i linje med vårt uppdrag, att vara 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. en partner för utveckling av näringslivet i vår region och att investera i projekt som har potential att ge god avkastning, säger , styrelseordförande för . delägs av och utvecklingsbolagen i och Progressum i . Företaget grundades med syfte att öka tillgången på riskvilligt kapital i regionen. Utredning och förundersökning om statsrådet aktieaffärer I ett pressmeddelande från anges att myndigheten tillsammans med inledde en utredning med anledning av uppgifterna som framkommit om köp av aktier i . Frågan handlar enligt pressmeddelandet om huruvida han kände till den räddningsplan som var på gång för gruvbolaget, där bl.a. helstatliga medverkade. I ett pressmeddelande från anges att en förundersökning har inletts med anledning av aktieaffärer. lades förundersökningen ned enligt ett pressmeddelande från . Regeringens beslut med anledning av att TV4 begärt att få ta del av uppgifter om statsrådet aktieköp Regeringen avslog TV4:s begäran om att få ta del av uppgiften om när statsrådets köpt aktier i . Beslutet motiveras bl.a. med att det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada eller men. Sekretess gällde därför enligt regeringen enligt 32 kap. 6 § offentlighets- och sekretesslagen. lämnade ut uppgifter till TV4 om statsrådet köpt aktier i . I Statsrådsberedningens skrivelse till TV4 anges att statsrådet har eftergett sekretessen för dessa uppgifter. I en skriftlig fråga (2012/13:651) från (S) till statsminister undrar frågeställaren när först fick kännedom om att en affär mellan och diskuterades inom . En motsvarande fråga ställde (2012/13:652) och hon frågade även på vilka grunder statsrådet bedömts som inte jävig. Som svar på frågorna anförde statsrådet följande. Jag och ett fåtal medarbetare, dock inte statsrådet , informerades om att en affär diskuterades mellan och . Affären var en fråga för bolaget, och jag var i egenskap av ansvarigt statsråd enbart informerad om omständigheterna. 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. har inte avhandlats av regeringen. Någon fråga om jäv för statsrådet har således aldrig varit aktuell. I en skriftlig fråga (2012/13:763) frågade (S) statsminister om han hade förtroende för migrationsminister . Som bakgrund angav frågeställaren bl.a. att migrationsminister köpte 30 000 aktier i det krisdrabbade gruvbolaget . Köpet gjordes efter att fått information om att statliga försökte rädda bolaget. Som svar på frågan anförde statsrådet följande. Jag har inte uppfattat mig ha någon annan information rörande än den som marknaden i övrigt har haft. För att öka avståndet och undvika framtida tvivel har jag tillbaka valt att använda mig av en utomstående förvaltare för mitt aktieinnehav. (S) ställde en interpellation (ip. 2013/14:100) till statsminister . Som bakgrund angav bl.a. statsrådet aktieaffärer. undrade i interpellationen vilka initiativ statsministern avsåg att ta för att regeringen och på ett tydligare sätt respekterar och skyddar den svenska offentlighetsprincipen. I debatten i kammaren med anledning av interpellationen anförde justitieminister följande. har frågat statsministern vilka initiativ som statsministern avser att ta för att regeringen och på ett tydligare sätt ska respektera och skydda den svenska offentlighetsprincipen. Frågan har överlämnats till mig. Offentlighetsprincipen är en av hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle. Vad offentlighetsprincipen slår fast är att allmänheten ska ha rätt till insyn i och kunna kontrollera myndigheternas agerande. Ett av de viktigaste uttrycken för offentlighetsprincipen är allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar. Denna rätt är av stor betydelse för den allmänna debatten och medborgarnas ställningstaganden i olika samhällsfrågor. är ett föregångsland på detta område, inte minst i . Det är en viktig prioritering för regeringen att i förhandlingsarbetet i EU värna offentlighetsprincipen och att bevaka att de regler som, till följd av ett svenskt initiativ, finns i EU på detta område upprätthålls. är en öppen organisation. Offentlighet och insyn ska prägla verksamheten. Det görs betydande insatser inom för att på bästa sätt ge allmänheten och journalister en hög servicenivå. Varje ärende ska hanteras korrekt och skyndsamt. Ärenden som rör rätten att ta del av allmänna handlingar är högt prioriterade och behandlas med förtur för att tryckfrihetsförordningens krav på öppenhet och skyndsamhet i hanteringen ska säkerställas. När det gäller uppgifter om statsråds aktieaffärer förs inom en förteckning över statsråds innehav av finansiella instrument. 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. Syftet med förteckningen, som vi tog initiativ till under , är att det ska finnas information om statsråds aktieinnehav, som de är skyldiga att anmäla. Enligt offentlighets- och sekretesslagen gäller – och det här är viktigt – som huvudregel sekretess för den typen av förteckningar och för den information som ligger till grund för den här förteckningen. Statsråden har dock kommit överens om att själva förteckningen ska vara öppen för insyn för allmänheten och har alltså eftergett den sekretess som annars gäller. Det intressanta är att titta i den skrivelse som lämnade till . Den regering som efterträdde regering redovisade sin syn på frågorna. Man instämde i vilka regelverk som ska gälla, som vi har följt. Skälet till att förteckningen finns och att den redovisas på det sättet är att statsrådens aktieinnehav ska kunna granskas. Information skyddas annars av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen. I grunden handlar det om uppgifter om enskildas personliga förhållanden, som lagstiftaren, det vill säga , ansett bör vara skyddade av sekretess i vissa fall. Det här är de grundregler som gäller. När vi prövar frågan använder vi gällande regler och den praxis som har utvecklats sedan förteckningen infördes - ingenting annat. Vi prövar naturligtvis frågan utifrån att det råder sekretess, och därför lämnas inte den typen av information ut. Det är en generell prövning som sker i varje ärende. Jag är noga med att inte ad hoc-pröva ärenden av något slag utan att följa den praxisbildning som uppenbarligen har fungerat och ansetts riktig under regeringar med lite olika flagg. har själv varit statsråd och känner naturligtvis väl till hur reglerna har tillämpats också tidigare. Det är viktigt att vi inte ändrar på den typen av hantering som gäller handlingar, sekretess och offentlighetsprincipen utan att vi följer de riktlinjer som har lagt fast. Enda skälet till att vi har den öppenhet vi har är att statsråd själva har valt att lämna ut uppgifter. Det är därför som vi har förteckningen, som jag tycker är ett utmärkt dokument och som naturligtvis är viktigt för att allmänheten ska kunna granska statsråd på ett riktigt sätt. Jag sade inledningsvis hur viktigt det är med öppenheten och offentlighetsprincipen. Jag delar uppfattning på den punkten. Vi diskuterar huruvida de regler som gäller för utlämnande av handlingar är korrekta eller inte och huruvida har använt gällande regler på ett korrekt sätt. Min uppfattning är att vi har gjort det. Reglerna för sekretess handlar inte i första hand om enskilda ärenden, utan om huruvida utlämnande av vissa uppgifter kan anses vara till men för den personliga integriteten. Det är den prövningen som sker. Huvudregeln om sekretess är en fråga om att inte rent generellt lämna ut information om personliga förhållanden. Nej, vi är inte rädda för öppenheten. En av de viktigaste sakerna att värna är öppenheten i den offentliga förvaltningen och hur olika företrädare agerar. Det är vad som vaccinerar oss mot sådant som kan skapa problem i ett samhälle i form av korruption och mycket annat. Öp- penheten är viktig. När det gäller en begäran om att få ta del av handlingar som har sekretessmarkeringar ska det ändå göras en prövning. Då är det den generella prövningen som ska gälla. Det ska mycket till för att ändra på den. Huvudregeln är ändå att uppgifter som rör den personliga integriteten inte ska hanteras på det sättet. 4 VISSA FRÅGOR OM STATSRÅDS TJÄNSTEUTÖVNING M.M. Borgerliga statsråd har sedan regeringstid valt att säkerställa att det upprättas en förteckning som beskriver innehav av finansiella instrument, och den förteckningen kan lämnas ut. Det är ett beslut fattat av statsråden.