· H101NU7 · 2014-01-22 09:00:39 — Denna debatt handlar om det statliga ägandet. De hel- och delägda statliga företagen är 52 till antalet. De ägs gemensamt av svenska folket och är stora arbetsgivare med många anställda runt om i Sverige.Det finns höga förväntningar på våra statliga bolag och hur de ska uppträda. De ska i alla avseenden föregå med gott exempel, oavsett om det gäller ersättningar till ledande befattningshavare, jämställdhetsarbete, miljöengagemang eller socialt ansvarstagande.Som centerpartist och alliansföreträdare är jag stolt och glad över vårt arbete med att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning, som några har varit inne på . Arbetet har gett goda resultat. Man kan vara stolt, men man behöver inte vara nöjd.Andelen kvinnor som är styrelseordförande har ökat väsentligt. var andelen , och är den . Sedan Alliansen tog över makten har andelen kvinnliga styrelseordförande ökat med . Om man dristar sig till att jämföra med börsbolagen är det en milsvid skillnad. Där är andelen kvinnor på ordförandeposter bara 5 procent.Det är också intressant att titta på andelen kvinnor i helägda statliga bolagsstyrelser. Där är nästan hälften kvinnor. Det finns alltså all anledning att vara stolt över det jämställdhetsarbete som görs i de statliga bolagsstyrelserna.Jag tycker att det är bra att vi som ägare ställer stora krav på att bolagen ska föregå med gott exempel rent generellt när det gäller hållbart företagande. Förutom jämställdhetsarbetet ska bolagen ta stor hänsyn till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik och mångfald.Många av de statliga företagen verkar på globala marknader där dessa frågor inte alltid prioriteras av länderna själva. Därför är det viktigt att svenska statliga bolag är ett föredöme.Herr talman! Eftersom oppositionen ägnat delar av den här debatten åt att prata om och Nuonköpet vill jag också vara tydlig i det avseendet. Inledningsvis kan jag konstatera att statliga aktiebolag regleras av aktiebolagslagen, precis som privata aktiebolag. Det innebär bland annat att det var som fattade beslut om att köpa Nuon, inte regeringen. Förvärvet föregicks inte av något regeringsbeslut. Det samråd som bolaget enligt arbetsordningen ska göra i vissa fall ändrar inte dessa grundläggande förhållanden. var enig i beslutet.I ett regeringskanslibeslut bemyndigades ansvarig enhetschef av chefen för att genomföra en upphandling av en finansiell rådgivare. Beslutet om att medel fick användas för detta ändamål bereddes med Finansdepartementet.Den 3 februari 2009 ingicks ett uppdragsavtal mellan och konsultfirman om finansiell rådgivning rörande ett förvärv av Nuon.Merrill lämnade en värdering på 7,6-8,och bedömde att det föreslagna priset var skäligt jämfört med andra liknande transaktioner. I dokumentet står också att om förvärvet görs till rätt pris är det värdeskapande och ligger i linje med den strategi som bolaget har.Den 12 februari 2009 inkom rapport om det planerade förvärvet av Nuon till . bedömde i rapporten att en köpeskilling om var rimlig från en finansiell utgångspunkt utifrån köparens, det vill säga , perspektiv.Dessutom ansåg bolagsledning och styrelse liksom regeringens representant i styrelsen att ett köp av Nuon skulle vara en bra affär för . fördes samtal mellan ordförande och ansvarig minister där ministern ställde ett antal kontrollfrågor, vilket är kutym vid dylika större affärer. Sammanfattningsvis gäller följande:1.En enig styrelse för ville genomföra köpet av Nuon.2.Maud och tog in en second opinion som visade att priset var rimligt.3.Maud ställde även ett antal kontrollfrågor till ordförande och fick det lugnande beskedet att köpet var förenligt med avkastningskravet på Vattenfall.Det fanns inga skäl att säga nej till affären. Slutsatsen är att ansvarig minister och hanterade frågan korrekt enligt gällande regelverk.Låt mig vara tydlig med att jag över huvud taget inte försvarar köp av Nuon. Det var allt annat än lyckat, och jag välkomnar besked att rutinerna kring de statliga bolagens storaffärer nu ska skärpas.Trots att vi i efterhand kan konstatera att affären inte var den bästa finns det omständigheter som gjort att stora nedskrivningar har fått göras på grund av Nuonköpet. Jag har svårt att se att någon kunde förutse de drastiska förändringar som den globala energimarknaden genomgått de senaste åren.Vem kunde förutse att den globala lågkonjunkturen skulle leda till minskad efterfrågan på el i och dessutom kraftigt bidra till att minska priset på utsläppsrätterna? Det gör att det inte är kostsamt för vissa företag att vara miljöovänliga och fortsätta att använda sig av till exempel kol.Dessutom kunde heller ingen förutse de stora skiffergasfyndigheterna i som i sin tur lett till att inte är i samma behov av kol, som man nu säljer billigt till exempelvis Europa.På samma sätt som för var det omöjligt för andra energibolag i att förutse de stora omvälvande förändringarna på energimarknaden. Många av bolagen har även de fått göra stora nedskrivningar av bolagsvärdet.Om ni socialdemokrater, till skillnad från de flesta andra, hade kunnat förutse detta hade ni kanske inte med och goda vilja gett möjligheter att köpa de stora innehav av kärnkraft och kolkraft i bland annat som vi nu sitter fast med. De har orsakat nedskrivningar och miljardförluster, för att inte tala om de förluster de har orsakat miljön, med allt kolinnehav som ni bidragit till att köpa.Visst är det ironiskt att samma partier - S, MP och V - kritiserar kol- och kärnkraft i och som ni införde ett ägardirektiv som sade att skulle vara det ledande energibolaget när det gäller förnybart i - men inte i . Det öppnade upp för en stor del av det kolintensiva ägandet på kontinenten. Det såg också dåvarande näringsminister , som tillsammans med regeringen såg till att ändra ägardirektiven så att förnybarhetssatsningarna skulle omfatta även Europa.Herr talman! Många statliga företag har stor betydelse för när det gäller ekonomi, hållbarhet, arbetstillfällen och utveckling av lokalsamhällen. Vi pratar gärna i termer av procent och framför gärna kritik vid missförhållanden, men vi pratar sällan om att de här företagen har stor betydelse för gemene man, för var och en.Ta till exempel gruvbolaget , som har haft och fortfarande har stor betydelse för arbetsmarknaden i norra . Här kan unga tjejer och killar få jobb - ett rätt välbetalt sådant. Många ungdomar stannar kvar, och många flyttar också till orterna i Malmfälten. Bolaget skapar också arbete åt underentreprenörer och mindre företag, som kan växa.LKAB bidrar dessutom till kulturarbete och har avsatt pengar i något som heter Akademi, där man satsar pengar i förskolan, och gymnasiet för fortbildning och kompetensutveckling när det gäller framför allt teknik och naturkunskap. Jag läste någonstans att , nobelpristagare i kemi, föreläste på Lapplandsgymnasiet. Det var en del av Akademis satsning på unga och utbildning. Det tycker jag var ganska käckt.Även om vi ser en stor flyttström från landsbygden till städerna, från norra inland till kusten och större städer, har etablering stor betydelse - inte bara för landets ekonomi, utan även för norra utveckling. (Applåder)I detta anförande instämde och (båda C). Jag är förvånad över att jag är den enda som har begärt replik. Jag trodde nästan att skulle begära replik på dig. Jag tyckte inte att det hängde ihop riktigt mellan er två. Det angår egentligen inte mig. Jag försökte bara hitta sambandet inom Alliansen.Jag vill också passa på tillfället att säga: I den replikväxling som jag hade med hänvisade hon till ett beslut som man hade tagit, en reservation som man hade ställt sig bakom. Men det var från det tillfälle när tittade på affären 2004-2005, medan jag i min replik talade om köpet, som skedde innan. Då kan jag förstå att det inte stämmer riktigt.Även i det läget skulle jag när det gäller vilja påpeka: Jag är beredd att i vilket läge som helst säga att man kan ha en hel del synpunkter på köpet i , men det var till stor del föranlett av att fanns i - det ska man också ha med sig. Man ville knyta ihop det hela och få en bättre lönsamhet.Det fanns olika skäl till att man då trodde att det skulle bli bra affär. var det ekonomiskt sett en bra affär. Även ledamöter från er har sagt att det var en bra affär.Med den bakgrund som har vill jag ha reda på varför man inte vill ställa upp på att ha en , för att få fram alla de uppgifter som talar för när hon står i talarstolen och berättar om vad som verkligen hände. Först och främst vill jag säga att jag inte recenserar mina allianskamrater. Jag tror att är kapabel att klara sig själv och säga det hon tycker och tänker.När det gäller , , kriskommission eller vad ni har kallat det: Det ska ändå bli en granskning KU. Ärendet med Nuon ska ju bli föremål för granskning i KU . Det skulle kännas konstigt att på något sätt parallellt med KU tillsätta en . Vad skulle den kommissionen undersöka? Ska den också titta tillbaka på alla stora affärer som och andra större statliga bolag har gjort ? Då kommer ju, precis som sade tidigare, ingen styrelse över huvud taget våga göra några affärer alls.Jag tycker att vi ska avvakta KU:s översyn. För min egen del tycker jag att det känns konstigt att tillsätta något slags kriskommission som KU har fått det här uppdraget. Jag tycker inte att de sakerna på något sätt står emot varandra. Jag tycker att det är bra att KU gör en granskning, och om jag inte missminner mig är det just ledamöter från oppositionen som har önskat att KU ska titta på frågan.Jag tror att en sådan kommission skulle kunna komma fram till ett antal saker som vi förhoppningsvis skulle kunna dra nytta av . Exakt vad en sådan kommission ska göra handlar om vilka direktiv kommissionen får. Vi får hoppas att vi finns med i ett sådant arbete, där man lägger fram de direktiven.Man skulle nästan kunna tro - om man vill misstolka, som någon sade tidigare - att ni inte vill ha reda på exakt vad som har hänt eftersom det skulle kunna komma fram saker som någon inte vill ska komma fram. Jag är naturligtvis inte så illasinnad att jag tror något sådant, men man skulle ändå kunna ha en sådan tanke. Men det gynnar inte någon part, varken oss i eller regeringen eller de som sitter på de här posterna i framtiden.Det är väl bra om de kan få klara och tydliga direktiv från regering och riksdag, och det är väl bra om vi har så bra underlag som möjligt för att kunna ge sådana direktiv . Jag har ändå uppfattat det så att ni inte ska sälja ut alla bolag utan att det finns kvar en lista som man ska fortsätta jobba med.Jag ser att vi kommer att ha ett antal statliga företag framåt och att de då kan göra en nyttig samhällelig insats.Egentligen kvarstår frågan, fast jag redan har fått svaret: Ni väntar, medan vi tycker att man mycket väl kan göra två saker . har jag ingen möjlighet att ställa en fråga till . ((S): Jag kan begära ordet igen. )Det kan du i och för sig göra. Det jag undrar är: Ska en sådan också titta på andra affärer som är gjorda, eller gäller det bara Nuon? Ska också titta på kolköpen i och , som gjordes , när ni samarbetade med både och ? Vad jag förstår finns det över huvud taget inga papper på om det köpet.En annan sak som jag också tycker är märklig är att oppositionen ständigt kritiserar alliansregeringen för ägardirektiven till när det gäller satsningarna i . Men 2009 ändrade faktiskt och regeringen ägardirektiven till det bättre. Hade de ägardirektiv som ni är mamma och pappa till fått fortsätta gälla hade ju köpen av kol och kärnkraft i bara fortsatt på en ännu högre nivå, och då hade vi förlorat ännu mer pengar.För mig är det intressant hur långt en sådan här ska gå. Vem vill i så fall göra affärer , om allt ska granskas av en kommission, varenda gång det har blivit en dålig affär? Vi diskuterar företag med statligt ägande - det har framgått tydligt. En annan sak som jag tycker framgår tydligt är att det i stor utsträckning är partiernas underliggande ideologier som färgar både frågan huruvida det är önskvärt med statligt företagande eller inte och frågan hur staten och regeringen har förvaltat företagen. Det blir någon sorts ganska kraftigt färgade ideologiska glasögon som vi har på oss när vi går upp här och ser verkligheten runt omkring oss.För staten som ägare är det viktigt att de statliga bolagen arbetar så att vi uppnår ett långsiktigt värdeskapande för det svenska folkhushållet. Det sker när företagen får möjligheter att utvecklas och växa och när de förvaltas på ett professionellt sätt med just värdeskapande som det övergripande målet. Men då måste också staten hantera sin ägarroll på ett ansvarsfullt, transparent och tydligt sätt och vara ett föredöme inom hållbart företagande. Här har regeringen mycket tydligt lagt fast vilka riktlinjer som alla statligt ägda företag ska följa. Med detta sagt vill jag övergå till att tala om kraven från oppositionen på att det ska tillsättas en med anledning av köpet av Nuon. Jag skulle vilja hävda att detta är ett av de mindre genomtänkta förslagen som våra vänner i oppositionen driver - i skarp konkurrens, vill jag gärna tillägga. Det har nog mer med valrörelselogik än med traditionell logik att göra. Man kan nog inte helt bortse från, vilket jag tycker att dagens debatt redan visar, att det i själva verket kommer att bli en bumerangeffekt. Plötsligt har man hamnat i skottgluggen för vad man själv har åstadkommit på detta område. Det finns verkligen all anledning att fundera på detta. majoritet tycker att regeringen på det hela taget har förvaltat dessa företag på ett ansvarsfullt sätt, givet den mycket turbulenta ekonomiska miljö som vi har med finanskris och global lågkonjunktur som har skapat behovet av nedskrivningar inte bara i Nuon utan i en mängd andra företag. Ovanpå denna ekonomiska turbulens har även en oväntad, vill jag påstå, och omskakande omvälvning av inte minst och energimarknader inträffat. Detta inser man om man inte har alldeles för kraftiga ideologiska skygglappar utan gör en ärlig jämförelse med hur andra ägare av motsvarande verksamheter, både privata och statliga, har tvingats göra ofta större nedskrivningar än vad har fått göra på motsvarande anläggningar. Det gäller inte minst just gaskraftverk när den smutsiga kolkraften har blivit billigare, bland annat till följd av den amerikanska skiffergasrevolutionen men också till följd av den tyska kärnkraftsavvecklingen som har gett kolet en renässans - något att tänka på för våra vänner i oppositionen. Som vi har hört läggs i oppositionens motioner, som vi nu diskuterar, ansvaret på regeringen för behovet av nedskrivningar av Nuons värde. För utomstående läsare av dessa motioner måste det framstå som ganska imponerande att den inte bara lyckats få ned värdet på Nuon utan också lyckats pressa ned värdet ännu mer på deras utländska konkurrenter. Det måste man säga är en bragd. Jag tänker på, som flera talare har varit inne på, tyska RWE:s, franska GDF Suez och norska Statkrafts anläggningar, för att nämna några exempel på motsvarande eller större nedskrivningar. kommer, som vi har hört här, att granska om den tidigare näringsministerns hantering av köp av Nuon följde gällande regler och riktlinjer. Jag kan berätta att näringsutskottet har fullt förtroende för att den granskningen kommer att ske på ett heltäckande och noggrant sätt. Det är till och med så att en miljöpartist är ordförande i , och oppositionen är företrädd på ett professionellt sätt där och kommer säkert att ställa alla de frågor som kan anses vara rimliga. Vi ser helt enkelt ingen anledning att och parallellt lägga ned tid och resurser på att göra ytterligare en granskning genom att tillsätta en särskild . Motionärerna har varit vänliga nog att räkna ut vad detta skulle kosta. vill de anslå - jag skulle snarare säga låna upp - för att kunna göra detta gigantiska slag i luften. De har yrkat på detta i en annan motion. vill de alltså lägga på denna dubbla åtgärd. Dessutom är det knappast heller konstitutionellt lämpligt att en kommission överprövar det arbete som ska göra. Det är klart att tidigare statsråd och även nuvarande statsråd skulle tycka att det var ganska lämpligt att kunna säga: KU har fel här, och tillsätter vi en kommission som granskar vad KU har kommit fram till. Det blir ett helt nytt och mycket märkligt prejudikat om man skulle göra på det sättet. I själva verket skulle det efter KU-granskningen bara återstå att granska om köpet skedde på affärsmässiga grunder. Men även det skulle utgöra ett ganska udda prejudikat, alltså om skulle ta på sig att granska olika statliga bolags transaktioner. Som flera talare har varit inne på kan man då fråga: Var går då gränsen? Vilka transaktioner ska granskas av kommissionen?Herr talman! Alla vet att energibolag står inför mycket stora utmaningar med en låg efterfrågan på och ett stort utbud av elektricitet. Detta väntas leda till fortsatt låga elpriser. Det var bland annat därför som regeringen reviderade ekonomiska mål med lägre och rimligare avkastningskrav för att kunna satsa på förnybar och mer hållbar elproduktion . Det är framför allt tre innehav som innebär stora utmaningar för . Det är först och främst kärnkraften i som förvärvades 2001. Jag tycker att på ett utmärkt sätt klarade ut att de nuvarande oppositionspartierna i allra högsta grad var delaktiga i det köpet liksom i den andra stora utmaningen, nämligen kolkraften i som i huvudsak förvärvades 2001 och 2002. Jag tror att det är svårt för den nuvarande oppositionen att undfly delaktighet i dessa beslut. Den tredje utmaningen, nämligen gaskraften i och Nuon som förvärvades 2009, har oppositionen däremot inget aktivt ansvar för på det sätt som man har för de två andra. I debatten här har bakgrunden till att man fortsätter att investera i kolkraft och fossila bränsle tagits upp. Men det finns inga nya beslut om att göra det, utan detta är följden av beslut som fattades före valet . Om man har ett nästan färdigt kraftverk går det inte att avbryta den investeringen. Det vore en kapitalförstöring av gigantiska mått. Därför slutförs det. Men det sista beslutet att nyinvestera i kolkraft togs faktiskt av den socialdemokratiska regeringen . Det var bland det sista som man gjorde före valet. Jag tackar för den hälsningen. Att slutföra dessa stora investeringar tar, som sagt, . Därför innehåller investeringar fortfarande denna dag fossilkraft. Men det är inte som detta har skett. beslutade däremot att inga nya investeringar i kolkraft ska göras. är en av världens största operatörer när det handlar om havsbaserad vindkraft. Vi vet också från årsredovisningen att av tillväxtinvesteringarna gäller just vindkraft. Vi ska inte heller glömma bort att det var vid bolagsstämman - det finns efter ett antal replikväxlingar anledning att påpeka det - som den dåvarande socialdemokratiska regeringen ändrade uppdrag genom att göra ett tillägg i bolagsordningen som öppnade möjligheten för bolaget att göra vilka investeringar som man ville i fossilkraft utanför gränser. har alliansregeringen tagit fram ett nytt och förtydligat ägaruppdrag där dessa möjligheter har tagits bort. tog beslut om nya hållbarhetsmål som bland annat innebär att man ska minska sina koldioxidutsläpp från . Om förvärvet och nedskrivningarna av Nuon skulle motivera en skulle traditionell logik bjuda att även andra förvärv som bolaget gjort, och som kräver större nedskrivningar, i minst lika hög grad skulle motivera en sådan granskning. Den gigantiska expansionen av i genom köp av kolkraftverk och stora kärnkraftsinvesteringar, som genomfördes under tidigare socialdemokratiska regeringar, har tyvärr inte visat sig vara hållbara för . Motionärerna verkar inte ha beaktat det faktumet, och jag tycker att vi har diskuterat det tillräckligt. För mig är i alla fall en nedskrivning på större än en på . Det kanske är färgade glasögon eller alltför kraftiga skygglappar som skymmer sikten när man tittar på betänkandet.Riksrevisionen kritiserade, som sagt, att styrelsen och ägarförvaltningen inte brydde sig om att precisera miljö- och energipolitiska uppdrag när , och Socialdemokraterna förvaltade bolaget. Därför kunde bolaget genomföra de äventyrliga förvärven. Den så kallade formlösa styrningen av kritiserades också hårt i kammaren av allianspartierna när det begav sig.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att det finns ett gammalt uttryck om det kloka i att sopa framför egen dörr som nog inte är helt fel. Jag yrkar avslag på motionerna. Det har vi inte stuckit under stol med. Det är klart att vi ska sopa framför egen dörr. Det är det som vi i det här fallet ber majoriteten om stöd för. Jag vill koppla ihop det med det som tog upp i en fråga men som jag inte hade möjlighet att svara på, nämligen: Vad ska en göra och hur långt tillbaka ska den gå? Ja, det avgör i så fall direktiven. Skulle den nuvarande majoriteten exempelvis tycka att det nog vore bra men att man inte bara vill titta på Nuon utan kanske på någonting mer, så varsågod, gör det. De 4 miljonerna kan vi kanske ta från de 3 miljarder som vi sparade på att inte införa det extra skatteavdraget för dem som är högavlönade.Mats tog även upp att ärendet ska behandlas i KU. Det har alla gjort, och det köper jag, men jag är inte så säker på att KU kommer att ta upp de aspekter som vi, i den roll vi har i näringsutskottet, skulle kunna ha nytta av. Jag vet inte hur djupt de kommer att gå när det exempelvis gäller den ekonomiska sidan. Det kan tänkas att de mer tittar på hur besluten kommit till, vem som varit med om besluten, vilken information man haft tillgång till och så vidare. Vi har trots allt lite olika roller. Därför undrar jag avslutningsvis: Om den nuvarande majoriteten har dessa frågeställningar, vilket är sent påkommet, varför skickar man inte själv in en boll och säger att man kanske skulle behöva titta mer på det här för att inte begå samma misstag igen? Det är imponerande, tycker jag, att inbjuder till en mer noggrann granskning av hur det gick till när köpte på sig de tillgångar som har skrivits ned med 117 procent.Det var svårt för någon att förutse den händelseutveckling på energimarknaden och på andra håll som ledde fram till att värdet på Nuon sjönk. Det var en lång kedja av förändringar på den europeiska och inte minst på den amerikanska energimarknaden som ledde fram till det. På samma sätt var det svårt att veta att den tyska befolkningen skulle reagera såsom den gjorde på en jordbävning i tycks man tro att det finns motsvarande risker. Dels är den seismiska situationen i någonting helt annat än vad vetenskapsmännen och -kvinnorna trott - det är imponerande - dels tror man att det skulle kunna slå in vågor över kärnkraftsaggregaten. I är det en teoretisk möjlighet eftersom aggregaten ligger vid kusterna, men i ligger de i de flesta fall långt upp på land. Vem skulle ha kunnat förstå och förutse det?Problemet är inte att kärnkraftverken är olönsamma. Problemet är att det finns politiska förbud att använda dem. Problemet med de tyska kolkraftverken är inte att de är olönsamma utan att de förstör miljön, men det tycks man inte bry sig om, utan i verkar kolkraft vara det enda som är politiskt möjligt att bygga, köra och utveckla. Det är ett problem.Det kan förstås granska, men jag tror inte att vi ska lägga resurser på det. Vi får helt enkelt överlämna till väljarna att avgöra vem de har störst förtroende för när det gäller att hantera statliga bolag. Ja, och så har man skickat över bollen till någon annan igen.Till mig vänder sig väljare för att ställa just sådana frågor. Hur kommer det sig? Varför har ni fattat det beslutet? Mot vilken bakgrund? På vilka grunder? Det är det jag vill försöka få fram ett underlag för. Det är mot den bakgrunden. senaste inlägg var väl det bästa försvaret för att köpa kärnkraft. Med det resonemanget gäller det också kolkraft i . Alliansföreträdarna har ägnat hela sin tid här åt att säga att det var ett jättedåligt köp, och står och försvarar det.