bet · H101MJU17 · 2014-05-13 00:00:00 — De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkande 2013/14:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2012/13:MJU19 Djurskydd m.m., 2012/13:MJU11 Klimatpolitik, 2012/13:MJU10 Landsbygdspolitik m.m., 2011/12:MJU17 Landsbygdspolitik m.m., 2011/12:MJU13 Jakt och viltvård, 2011/12:MJU11 Övergripande miljöfrågor, 2010/11:MJU16 Jordbrukspolitik m.m. och 2010/11:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. avslog i enlighet med utskottets förslag motionsyrkandena. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionsförslagen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ12 av m.fl. (S). Av befolkning bor på landsbygden. av alla sysselsatta i arbetar inom de gröna näringarna och de bidrar med , eller , till BNP. Med ett levande och konkurrenskraftigt näringsliv på landet får vi ett levande och konkurrenskraftigt . Arbetstillfällena i jordbruket är helt avgörande för möjligheten för människor att bo och arbeta på landsbygden. Vi socialdemokrater vill modernisera landsbygdsprogrammet genom att fokusera på jobben och utveckla landsbygdens näringsliv, t.ex. genom att stödja utbyggnaden av grundläggande service som dagligvaruhandel och bensinmackar, att ge ett särskilt stöd till utbyggnaden av bredband, att bistå innovationer på landsbygden samt att stödja ett ambitiöst ekologiskt jordbruk. har i sin granskning också uppmärksammat osäkerheter om huruvida regeringens utformning av landsbygdsprogrammet har lett till stöd för jobb och företagande på landsbygden. Vi anser att gett oss stöd i vår kritik av landsbygdsprogrammet. Regeringen bör ge i uppdrag att analysera landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter i bred samverkan med näringens representanter och föreslå ändringar i programmet för att öka dessa effekter. Analysen ska inte beröra miljöstöden i programmet. Detta bör ges regeringen till känna. De gröna näringarnas arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet, punkt 2 (S, SD) av (S), (S), (S), (S), (SD), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 29. Vi vill skapa en ny organisation, Svensk mat, med intresseorganisationer och näringslivet som delägare. Den ska ge stöd och stimulans för att effektivisera, utveckla och lansera varumärken som har svensk livsmedelsproduktion som råvara. Den ska vara ett framgångsrecept med tre ingredienser, nämligen effektivisering, starka varumärken och innovationer. Svensk mat ska fungera på samma sätt som och vara regeringens expertorgan på området men ha en friare roll än en myndighet och vara ett samprojekt med näring, intresseorganisationer, livsmedelsindustri m.fl. Vi behöver utveckla pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning i hur nya varumärken kan lanseras. Vi har högre ambitioner för den svenska exporten av livsmedel. För att nå längre, menar vi, är nyckeln att stimulera näringens arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet. Vi vill genom vår satsning på organet Svensk mat aktivt hitta varumärken som är kopplade till svensk primärproduktion, utvecklade och förädlade i . Det gynnar jobben både i primärproduktionen och i livsmedelsföretagen. Ett exempel är vars produktion nu ökar kraftigt efter exportframgångar. Vi tror att vi behöver gå mot specialisering och högkvalitetsprodukter för att nå ytterligare exportframgångar, och vi vill använda landsbygdsprogrammet för att arbeta vidare med detta. Detta bör ges regeringen till känna. Betesresursinventering, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ206 av (SD). En betesresursinventering bör göras för att kartlägga värdet av skogsbete, fjällbete och skärgårdsbete. Därefter bör man gynna de bönder som vill nyttja denna stora, oanvända resurs. Att bruka utmarksbete skulle generera nya jobb på landsbygden och inom de gröna näringarna. Att ha djur på de mycket stora arealerna utmarksbete som finns i skulle även ge positiva effekter för den biologiska mångfalden. Många av de rödlistade arterna, t.ex. kärlväxter, svampar och insekter, är beroende av skogsbete, fjällbete och skärgårdsbete. De svenska lantraserna är speciellt anpassade för utmarksbete; några av raserna är dessutom utrotningshotade. De djur som hålls på skogsbete, fjällbete och skärgårdsbete är friskare än andra djur och ges mindre antibiotika. Den mat som framställs från djur som har tillgång till skogsbete, fjällbete eller skärgårdsbete är av högsta kvalitet. Detta bör ges regeringen till känna. Förvaltning av gemensamma resurser, punkt 4 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ515 av m.fl. (MP) yrkande 2. Det är angeläget att se över vilka allmänningar i som skulle behöva förvaltas långsiktigt och hållbart utifrån ett allmänintresse. Mineraler och hav är exempel på viktiga gemensamma naturresurser. Det behövs en kartläggning av dessa tillgångar som redovisar hur var och en av dem bäst förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt och hur eventuell avkastning av dessa bör fördelas på ett rättvist sätt. Utsläpp av skadliga ämnen bör begränsas och resurser får inte överutnyttjas. Det kan också handla om att avstå från att exploatera en resurs. När hänsyn tas till alla inblandades intressen framstår inte skövling av urskog för kortsiktig vinst åt aktieägare i ett skogsbolag, eller mineralbrytning som ödelägger en bygd som ett ansvarsfullt alternativ varken ekonomiskt, socialt eller ekologiskt. , den enda kvinnliga Nobelpristagaren i ekonomi, dokumenterade hur lokalbefolkningar över hela världen genom sinnrika sociala innovationer uthålligt lyckas förvalta skogar, fiskrika vattendrag och andra allmänningar. Den som lever i och av naturen har ett egenintresse av att motverka miljöförstöring. Ett framgångsrikt exempel väl värt att inspireras av är hummerfisket i den amerikanska delstaten . De lokala fiskarna är demokratiskt organiserade i råd som i praktiken avgör hur mycket som får fiskas och hur. De som fiskar i kustzonen måste själva äga sina båtar. Storbolagens fartyg får hålla sig längre ut till havs på behörigt avstånd från hummerns föryngringsområden. Hummer och lokalsamhällen frodas i tack vare att lokalt näringsliv och delstatspolitiker samarbetar, medan utfiskning och avfolkning är en bister realitet kring många andra kuster. Det är nödvändigt och fullt möjligt att även i ställa om till förvaltning i stället för förbrukning av våra gemensamma tillgångar. Detta bör ges regeringen till känna. Slaktavfall, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ251 av (M). Efter avslutad slakt ska slaktbiprodukter destrueras för att undvika spridning av smittsamma sjukdomar. Det finns speciella – godkända och registrerade hos – anläggningar som tar hand om detta avfall, och även transporten dit måste vara godkänd. Dessa regler är bra för att undvika olika sorters utbrott som mul- och klövsjukan eller galna ko-sjukan när det gäller industriell slakt. Att inkludera slaktavfall från hemslakt i samma regelverk är däremot orimligt. För ett enstaka djur slaktat på exempelvis innebär regelverket med godkänd transport till fastlandet för destruktion på en godkänd anläggning en mycket kostsam och omständlig process. Vid de fall då misstanke förekommer om smitta ska slaktavfallet givetvis skickas för test och sedermera destruktion, men för att underlätta för fortsatt hemslakt av småskalig karaktär bör regelverket ses över. Därtill vore det önskvärt med en översyn av hur man enklare kan använda slaktavfall, exempelvis från höns, i biogasproduktion. Detta bör ges regeringen till känna. Rennäringsfrågor, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ202 av (SD), 2013/14:MJ203 av (SD), 2013/14:MJ212 av (SD) och 2013/14:MJ215 av (SD). Stora delar av dagens renbetesområden är historiskt sett marker som brukats av andra näringar och kulturer men som på grund av rennäringens särställning trängts undan. Framför allt är det fjällbonden och fjällbondekulturen som har offrats på grund av statens ensidiga gynnande av rennäringen. Samefonden får pengar från jakt, fiske, arrendeavgifter och vattendomar. Samefonden gynnar enbart samiska ändamål. Samefonden bör ombildas till fjällfonder. Fjällfonderna bör på ett demokratiskt sätt förvalta och dela ut medel till alla som bor i de s.k. renbetesområdena, oavsett etnisk identitet och näring. De ska ha lokal förankring, bestå av ledamöter från olika näringar och etniciteter. Det bör finnas en fjällfond för varje län för att ge fonderna lokal förankring. Ledamöterna i fjällfonderna bör utökas med representanter för byalag och företrädare för näringslivet. Rennäringsdelegationerna är instanser inom länsstyrelserna och fattar beslut om markanvändning, jakt, fiske m.m. på statens marker i de s.k. renbetesområdena. Rennäringsdelegationernas ledamöter är politiker och renägare. Rennäringsdelegationerna bör ombildas till fjälldelegationer. De nya fjälldelegationerna ska vara demokratiska instanser som representerar alla boende och näringar i de s.k. renbetesområdena med representanter för byalag och företrädare för näringslivet i bygden. Vidare bör andra ursprungliga näringar och kulturer jämställas med rennäringen vad gäller rättigheter och skyldigheter. Enligt Miljömål i fjällandskapet (Rapport 6366, ) är rennäringen och fäbodbruket på många sätt aspekter av samma sorts betesdrift men rennäringen har lyckats få myndigheternas stöd medan fjälljordbruk och fäbodbruk har det svårare. Statens ensidiga gynnande av rennäringen har fått negativa konsekvenser för de andra ursprungliga näringarna och kulturerna i området. har marker som nyttjats av den övriga befolkningen successivt överförts till renägare. Renägarna har fått större jaktmarker och längre jakttider än övrig befolkning. Det ligger inom statens mandat att hantera utformningen av miljömålen. I de nationella preciseringarna för miljömålet Ett storslaget fjällandskap återges som första punkt och målsättning att fjällens värden för rennäringen är bevarade. Prioritering av rennäringen genom miljömålet för fjällen innebär en negativ påverkan på andra näringar och andra kulturer i fjällområdet än rennäringen. Staten bör förhålla sig neutral och balanserad i styrningen av miljömålen vad gäller näringsverksamhet. Miljömålet för fjällen bör därför omformuleras så att alla ursprungliga näringar jämställs med rennäringen. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:158 om det svenska landsbygdsprogrammet 2007–2013. 2013/14:MJ12 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att analysera landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter i bred samverkan med näringens representanter och föreslå ändringar i programmet för att öka dessa effekter. Motion från allmänna motionstiden 2012/13:MJ332 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rennäringslagen (1971:437) i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen oavsett börd och etnisk tillhörighet. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Kr218 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma hästsektorns många positiva effekter, t.ex. arbetstillfällen, turism och fritidssysselsättning för barn och ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheterna för hästsektorn att vara en naturlig del i utvecklingen av landsbygden och bidra till att nå EU:s miljömål. 2013/14:MJ202 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ombilda Samefonden till fjällfonder. 2013/14:MJ203 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ombilda rennäringsdelegationerna till fjälldelegationer. 2013/14:MJ205 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att krav som ställs på det svenska lantbruket också ska ställas på den mat som importeras till . 2013/14:MJ206 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genomföra en betesresursinventering. 2013/14:MJ212 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställa andra ursprungliga näringar och kulturer med rennäringen vad gäller rättigheter och skyldigheter. 2013/14:MJ215 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställa andra ursprungliga näringar och kulturer med rennäringen och samekulturen i samband med utformningen av miljömål för fjällen. 2013/14:MJ251 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om slaktavfall. 2013/14:MJ258 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att miljöersättningarna för bl.a. skyddszoner och kantzoner behöver utvecklas så att de säkerställer och gynnar miljöer som är viktiga för honungsbiet och andra pollinerare i landskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa möjligheter för och med biodling, vilket dessutom bidrar till arbetstillfällen både i staden och på landsbygden. 2013/14:MJ272 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svenska hagar och . 2013/14:MJ298 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör agera för ett slutdatum inom EU då kontraproduktiva subventioner som stöder kött- och mejeriindustrin ska vara utfasade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att EU:s dumpning av livsmedelsöverskott till länder i syd ska upphöra. 2013/14:MJ302 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till en nationell målsättning för att bevara bördig . 2013/14:MJ370 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur ett livskraftigt och levande fäbodjordbruk kan bevaras och utvecklas. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att arbeta för stimulans av ökad odling av proteingrödor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stimulera de gröna näringarnas arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet. 2013/14:MJ499 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över rennäringslagen (1971:437) i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen oavsett börd och etnisk tillhörighet. 2013/14:MJ515 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta inventera och utreda hur gemensamma resurser (allmänningar) i skulle kunna förvaltas på ett långsiktigt hållbart och rättvist sätt och hur eventuell avkastning av dessa bör fördelas på ett rättvist sätt. 2013/14:N323 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge jordbrukarna ett större förtroende att sprida biogödsel efter förnuft. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 7 Motioner som bereds förenklat och (båda SD) m.fl. (MP) m.fl. (V) m.fl. (V) m.fl. (SD) m.fl. (S) och (båda SD)