bet · H101SfU6 · 2014-04-08 00:00:00 — Utskottet förutsätter att kommer att fortsätta att verka för en asyl- och migrationspolitik inom EU som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och som ger ett fullgott skydd för individer med behov av internationellt skydd, och konstaterar att målen med det gemensamma asylsystemet bl.a. är att alla medlemsstater ska erbjuda ett likvärdigt skydd och en ökad solidaritet mellan EU:s medlemsländer. Det innebär, som angetts ovan, att alla asylsökande ska få lika möjligheter och garanteras tillgång till rättssäkra skyddssystem, oavsett i vilket EU-land de söker asyl. Utskottet noterar att de omarbetade direktiven har förtydligats för att undvika att medlemsländerna tillämpar dem olika. hindras inte de enskilda medlemsstaterna från att ha en mer generös inställning än den som EU som helhet har i förhållande till den asylsökande. Utskottet noterar slutligen att avser att undersöka möjligheterna för skyddad inresa i EU, vilket skulle göra det möjligt att få tillgång till asylförfarandet från länder utanför EU utan att behöva genomgå besvärliga resor till . Med det anförda avstyrks motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkandena 1 och 17, 2013/14:Sf392 (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf220 (V) yrkandena 4, 5, 8 och 9, 2013/14:U203 (V) yrkande 5 och 2013/14:Sf349 (M). Det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG), som genomförts i svensk rätt, reglerar unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i en annan medlemsstat. Begreppet familjemedlem i rörlighetsdirektivet omfattar även registrerade partner. Emellertid förutsätter likställandet i respektive nationell lagstiftning att den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap. Utskottet har tidigare beklagat att en registrerad partner enligt direktivet inte generellt likställs med en make, senast i betänkande 2011/12:SfU10. Utskottet uttalade då förståelse för att lagstiftningsarbetet inom EU innebär att medlemsstaterna från tid till annan tvingas till kompromisser. Utskottet, som konstaterar att en registrerad partner till en unionsmedborgare för svenskt vidkommande ska räknas som familjemedlem enligt rörlighetsdirektivet, förutsätter att även fortsättningsvis verkar för att regelverket fullt ut görs icke-diskriminerande. Motion 2013/14:U297 (S) yrkande 4 avstyrks med det anförda. Uppehållstillstånd i andra fall Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om begreppet synnerligen ömmande omständigheter, en bortre gräns i asylprocessen och att permanenta uppehållstillstånd ska avskaffas. Jämför reservationerna 9 (S, V), 10 (SD) och 11 (V). Enligt den s.k. portalparagrafen i 1 kap. 10 § UtlL ska i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling och vad barnets bästa kräver i övrigt. När frågor om tillstånd enligt utlänningslagen ska bedömas och ett barn berörs av ett beslut i ärendet ska barnet enligt 1 kap. 11 § höras, om det inte är olämpligt. Vidare ska den hänsyn tas till det barnet har sagt som barnets ålder och mognad motiverar. Enligt 5 kap. 6 § UtlL får uppehållstillstånd, om det inte kan ges på någon annan grund, beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid bedömningen ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. Barn får beviljas uppehållstillstånd även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Flyktingar, alternativt skyddsbehövande och övriga skyddsbehövande som befinner sig i , har i princip rätt till uppehållstillstånd. Ett uppehållstillstånd ska i dessa fall i regel vara permanent eller gälla (5 kap. 1 § UtlL). Vidare kan tidsbegränsade uppehållstillstånd ges i vissa andra situationer, t.ex. på grund av anknytning till någon som är bosatt i , på grund av sjukdom eller för arbete, studier och besök. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf384 yrkande 7 ett tillkännagivande om att förändra begreppet synnerligen ömmande omständigheter i utlänningslagen till särskilt ömmande skäl samt att begreppet bör gälla generellt och inte bara för barn. Det nuvarande begreppet har enligt motionärerna kommit att tolkas alltför restriktivt. m.fl. (SD) begär i partimotion 2013/14:Sf314 yrkande 14 ett tillkännagivande om att undantagsvis utfärda tillfälliga uppehållstillstånd för personer som inte fullt ut lever upp till krav men som av ytterst starka humanitära skäl ändå inte kan återvända till sitt hemland, ett närliggande område eller första asylland. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf220 yrkande 27 ett beslut om att ändra 5 kap. 6 § första stycket 1 UtlL. Motionärerna anför att tolkningen av begreppet synnerligen ömmande omständigheter är mycket restriktiv. Begreppet bör därför ändras till särskilt ömmande omständigheter. I motion 2013/14:Sf270 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att betänketiden vid människohandel bör ses över. Motionärerna anser att det är problematiskt att betänketiden för offer för människohandel skiljer sig åt i länderna runt och i , och att detta försvårar ett fullgott samarbete vid bekämpningen av människohandel. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf220 yrkande 35 ett tillkännagivande om ett införande av en bortre gräns i asylprocessen. Motionärerna anser att en bestämmelse bör införas i utlänningslagen om att den som har ansökt om uppehållstillstånd och inte fått ett lagakraftägande beslut från ansökningsdagen ska beviljas uppehållstillstånd, om inte särskilda skäl talar emot det. I kommittémotion 2013/14:So249 av m.fl. (V) begärs i yrkande 21 ett tillkännagivande om att kvinnor som medverkar i brottsutredningar om våldsbrott eller sexuella övergrepp ska beviljas tillfälligt uppehållstillstånd så länge förundersökningen eller domstolsprocessen pågår. Gömda kvinnor vågar annars inte anmäla förövaren. Slutligen begärs i motion 2013/14:Sf229 av i (M) yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om kortare handläggningstider och om positiva beslut när enskilda drabbas negativt av långa handläggningstider. Motionären anser att regeringen bör se över hur handläggningstiderna för asylansökningar ska kunna bli kortare. Ambitionen har varit att handläggningstiderna ska vara högst . Detta är dock inte möjligt att uppnå utan tydliga incitament. När eller någon annan myndighet inte klarar av att hantera ett ärende , och detta inte beror på att den enskilde har försvårat asylprocessen genom att inte samarbeta med myndigheten, bör den asylsökande få ett positivt beslut. Genom utlänningslag ersattes bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl utlänningslag av en möjlighet att ge uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter. Vid prövningen ska en samlad bedömning göras, särskilt av den sökandes hälsotillstånd och anpassning till och situationen i hemlandet. När det gäller prövningen av ärenden som rör barn är syftet med bestämmelsen att mildra tidigare praxis så att portalparagrafen om barnets bästa får det genomslag som avsågs redan när den infördes. Bestämmelsen är avsedd att vara en undantagsbestämmelse för de situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd. påpekade i sitt slutbetänkande Den nya migrationsprocessen (SOU 2009:56) att en kartläggning av tillämpningen av bestämmelsen om synnerligen ömmande omständigheter föreföll motiverad, eftersom det från flera håll hade framförts att bedömningen av vissa omständigheter vid tillståndsprövningen hade skärpts i den nya ordningen. I departementspromemorian Synnerligen ömmande omständigheter och verkställighetshinder – en kartläggning av tillämpningen (Ds 2011:14) anges bl.a. att det inte går att ge ett klart besked på den generella frågan om ifall de olika slags omständigheter som kan vägas in i den samlade bedömningen måste vara av mer ömmande art för att leda till uppehållstillstånd enligt den nuvarande bestämmelsen i 5 kap. 6 § UtlL än vad som krävdes för motsvarande omständigheter vid en prövning före . Vidare anges att kartläggningen inte ger stöd för någon annan slutsats än att domstolarna vid sina bedömningar har följt motivuttalanden och Migrationsöverdomstolens praxis och att tillämpningen vid de tre migrationsdomstolarna varit enhetlig. Regeringen och de gröna har kommit överens om att bestämmelsen i utlänningslagen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter ska mildras när det gäller barn. I budgetpropositionen anges att bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständigheter bör ändras så att uttrycket "synnerligen ömmande" endast är tillämpligt i asylärenden som rör vuxna och att uttrycket "särskilt ömmande" används för barn. Regeländringen planeras träda i kraft . Utskottet noterar att proposition 2013/14:216 om särskilt ömmande omständigheter har lämnats in till . Utskottet, som välkomnar förslaget, anser inte att något tillkännagivande med anledning av motionerna bör göras. Motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 7 och 2013/14:Sf220 (V) yrkande 27 avstyrks därmed. Även motion 2013/14 (SD) yrkande 14 avstyrks med det anförda. I direktiv /81/EG om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och som samarbetar med de behöriga myndigheterna anges i artikel 6.1 att en medlemsstat ska se till att de berörda tredjelandsmedborgarna tillförsäkras en betänketid som ger dem möjlighet att återhämta sig och komma över inflytandet från förövarna av brotten så att de kan fatta ett välgrundat beslut om att samarbeta med de behöriga myndigheterna. Betänketidens varaktighet och startpunkt ska fastställas i enlighet med den nationella lagstiftningen. Utskottet noterar även att det i om åtgärder mot människohandel har införts en minimitid för betänketid för offer för människohandel. Vid genomförandet av nämnda direktiv föreslogs ändringar bl.a. i 5 kap. 15 § UtlL. Ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska kunna ges till en utlänning som vistas här, om det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras och om vissa förutsättningar är uppfyllda, t.ex. att utlänningen klart har visat sin vilja att samarbeta med de brottsutredande myndigheterna. Uppehållstillståndet får förlängas. Om utlänningen vill ha betänketid för att återhämta sig och för att kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbeta med de brottsutredande myndigheterna kan ett tidsbegränsat uppehållstillstånd meddelas. Uppehållstillståndet får förlängas om det av särskilda skäl finns behov av en längre betänketid. Utskottet konstaterar att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan ges till en utlänning som vistas här, om det behövs för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Det tidsbegränsade uppehållstillståndet kan förlängas vid behov. Med det anförda kan motion 2013/14:So249 (V) yrkande 21 anses åtminstone delvis tillgodosedd och avstyrks därmed. Vidare konstaterar utskottet att betänketiden med möjlighet till förlängning om det finns särskilda skäl, t.ex. om utlänningen behöver för att återhämta sig, innebär en rimlig avvägning mellan de polisiära behov som en förundersökning kan kräva och hänsynen till brottsoffren och står i överensstämmelse med nämnda direktiv och konvention. Motion 2013/14:270 (S) avstyrks därmed. Av årsredovisning framgår att antalet asylsökande ökade från 44 2012 till drygt 54 000 föregående år en ökning . Totalt avgjorda asylärenden var ca 56 700, och den genomsnittliga handläggningstiden var . Utskottet noterar att handläggningstiden har ökat , men även att antalet asylärenden har ökat . För att korta handläggningstiderna i landets tre migrationsdomstolar beslutades att en fjärde migrationsdomstol skulle inrättas i . påbörjades verksamheten i . Utskottet kan inte ställa sig bakom en ordning som innebär att ett uppehållstillstånd skulle kunna beviljas utan en individuell prövning i det enskilda fallet. Om något annat än de individuella skälen tillåts avgöra om uppehållstillstånd ska beviljas eller inte skulle det innebära att asylprocessen skulle styras av icke förutsägbara faktorer eller omständigheter. Mot bakgrund av detta är det enligt utskottet otänkbart att t.ex. en lång handläggningstid eller att förflutit sedan ärendet anhängiggjordes automatiskt skulle ge rätt till uppehållstillstånd i . Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2013/14:Sf220 (V) yrkande 35 och 2013/14:Sf229 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om arbetsgivaransvaret, efterkontroller, sanktionsmöjligheter och arbetstillstånd för studenter m.fl. Jämför reservationerna 12 (S), 13 (SD) och 14 (V). En utlänning som ska arbeta i på grund av en anställning här eller utomlands ska enligt 2 kap. 7 § UtlL ha ett arbetstillstånd. Kravet på arbetstillstånd gäller dock inte medborgare i de nordiska länderna, utländska medborgare som har permanent uppehållstillstånd i , EU/EES-medborgare, medborgare i och tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat samt familjemedlemmar. Vidare gäller kravet på arbetstillstånd inte studenter och doktorander som har uppehållstillstånd för studier på högskolenivå, gästforskare som beviljats särskilt uppehållstillstånd för forskning eller asylsökande som är undantagna från kravet på arbetstillstånd. Det finns också undantag för vissa yrkeskategorier som ska arbeta enbart i . De nuvarande reglerna om arbetskraftsinvandring trädde i kraft . Den s.k. myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen upphörde därmed. I stället är det arbetsgivarens bedömning av behovet av arbetskraft som är utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om arbetstillstånd. Enligt 6 kap. 2 § UtlL får arbetstillstånd ges till en utlänning som har erbjudits en anställning om anställningen gör det möjligt för honom eller henne att försörja sig. Vidare ska lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Av de åtaganden som har gjort inom EU följer bl.a. att det egna landets befolkning och befolkningen i övriga EU/EES och ska ha företräde till befintliga arbetstillfällen. Arbetstillstånd ska därför kunna beviljas under förutsättning att principen om gemenskapsföreträde respekteras. Beslut om arbetstillstånd meddelas av , som ska kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras och pröva att de erbjudna anställningsvillkoren inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare som redan är bosatta i . Ett arbetstillstånd får enligt 6 kap. 2 a § UtlL inte ges för än eller avse än anställningstiden. Den sammanlagda tillståndstiden får inte vara längre än . Arbetstillståndet ska knytas till en viss arbetsgivare och avse ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid ska tillståndet endast knytas till ett visst slag av arbete. Ett permanent uppehållstillstånd får enligt 5 kap. 5 § UtlL beviljas en utlänning som har haft uppehållstillstånd för arbete i sammanlagt . En utlänning vars asylansökan har avslagits genom ett lagakraftvunnet beslut ska enligt 5 kap. 15 a § första stycket UtlL kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete utan att han eller hon först behöver lämna landet, s.k. spårbyte. Det krävs att sökanden har haft en anställning . Anställningen ska vidare ha en varaktighet om från ansökningstillfället och uppfylla de allmänna förutsättningarna för arbetstillstånd, t.ex. att lönen inte får vara sämre än vad som följer att svenska kollektivavtal. Även en familjemedlem till en sådan person ska kunna beviljas uppehållstillstånd utan att först behöva lämna landet. I 6 a kap. UtlL finns regler om EU-blåkort som innebär att en utlänning som erbjudits en högkvalificerad anställning i om ska, om vissa villkor är uppfyllda, beviljas ett uppehålls- och arbetstillstånd. En utlänning som uppsåtligen eller av oaktsamhet har anställning eller bedriver verksamhet som kräver arbetstillstånd utan att ha ett sådant tillstånd döms enligt 20 kap. 3 § UtlL till böter. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd döms enligt 20 kap. 5 § UtlL till böter eller, när omständigheterna är försvårande, till fängelse i högst . Enligt 20 kap. 12 § ska en fysisk eller juridisk person som har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd betala en särskild avgift oavsett om ansvar utkrävs enligt 5 §. Avgiften tillfaller staten. För varje utlänning utgör avgiften hälften av det prisbasbelopp som gällde när överträdelsen upphörde. Om överträdelsen har pågått än utgör avgiften för varje utlänning ett helt prisbasbelopp. Avgiften får sättas ned eller efterskänkas helt, om särskilda skäl talar för det. En utlänning som har för avsikt att studera i och som har antagits till högskoleutbildning (gäststuderande) ska enligt 4 kap. 5 § utlänningsförordningen (2006:97) beviljas uppehållstillstånd för studietiden om han eller hon har sin försörjning och sin återresa tryggad genom egna medel, stipendium eller på något annat liknande sätt. Vidare ska den studerande ha en heltäckande sjukförsäkring som gäller i och inte vara ett hot mot bl.a. allmän ordning och allmän säkerhet. Den som beviljas uppehållstillstånd för studier vid universitet och högskola har rätt att arbeta , utan krav på arbetstillstånd. När studierna är avslutade upphör uppehållstillståndet och därmed också rätten att arbeta. För internationella studenter som har slutfört studier motsvarande 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin som student vid forskarutbildning finns enligt 5 kap. 18 andra stycket 8 UtlL en möjlighet att, innan giltighetstiden för uppehållstillståndet för studier har löpt ut, från ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd. Medföljande familjemedlemmar till utländska studenter kan få uppehållstillstånd i , men inte arbetstillstånd. En s.k. medföljare kan enbart arbeta om han eller hon själv uppfyller förutsättningarna för att få tillstånd som arbetskraftsinvandrare. Doktorander vid högskola eller universitet får enligt nuvarande praxis uppehållstillstånd som studenter även om de parallellt med sina studier i många fall har en anställning. beviljades 13 612 personer från tredjeland arbetstillstånd. var motsvarande antal 14 722 respektive 16 543. Perioden januari–beviljades 10 211 arbetstillstånd. Majoriteten av de sökande är män. var av dem som ansökte om arbetstillstånd i män. Fördelningen var ungefär densamma . I vissa yrkesgrupper, exempelvis inom byggbranschen och medhjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske är andelen män högre än . Endast inom yrkeskategorierna vård och omsorg, frisörer och grundskollärare är andelen kvinnor högre än för män eller av de sökande. publicerade en omfattande rapport om den svenska reformen för arbetskraftsinvandring som bekräftar att reglerna fungerar väl, även om vissa justeringar kan behövas. rekommenderade bl.a. att kontrollen av efterlevnaden av de erbjudna anställningsvillkoren förbättras. Enligt regeringen har en rad åtgärder för att upptäcka och motverka missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring redan vidtagits, bl.a. skärpta kontroller inom vissa branscher. Vidare pågår inom ett arbete med förslag till ytterligare åtgärder för att upptäcka och stoppa missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. I Stockholmsprogrammet konstateras att arbetskraftsinvandring kan bidra till en ökad konkurrenskraft och ekonomisk utveckling i EU. Som ett led i skapandet av en gemensam politik för arbetskraftsinvandring har två direktiv antagits på arbetskraftsinvandringsområdet (direktivet om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och direktivet om ett enda ansökningsförfarande för vissa uppehålls- och arbetstillstånd). Vidare presenterade kommissionen, förslag till direktiv om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern överföring av personal och förslag till direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning. Kommissionen presenterade även ett direktivförslag om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au pair-arbete. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf384 yrkande 6 i denna del ett tillkännagivande om behovet av att utöka kvalificeringsperioden för permanent uppehållstillstånd. Förslaget i slutbetänkandet Cirkulär migration och utveckling (SOU 2011:28), som innebär att den som har haft uppehållstillstånd för arbete under fyra av ska få permanent uppehållstillstånd, bör genomföras. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sk411 yrkande 10 ett tillkännagivande om att det avtal som ligger till grund för beslut om arbetstillstånd måste göras rättsligt bindande som miniminivå. I samma motion yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att kontrollera att de villkor som uppgetts gälla för arbetskraft från länder utanför EU verkligen följs. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:A409 yrkande 23 ett tillkännagivande om åtgärder mot exploatering av migrerad arbetskraft. Reglerna om arbetskraftsinvandring är konstruerade för svenska arbetsgivare men innehåller inga verktyg för att ska kunna försäkra sig om seriositeten bakom ett arbetserbjudande och att arbetsgivaren inte har t.ex. skatteskulder. I samma motion yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att följa upp ansökningar om arbetstillstånd och säkerställa att rätt avtal gäller och att inbetalda skatter och avgifter motsvarar den lön som arbetsgivaren uppgett. Vidare anser motionärerna att ett avtal ska vara rättsligt bindande. I motion 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att migrerande arbetstagares rättsliga ställning måste stärkas genom att arbetsplatserbjudandet blir civilrättsligt bindande. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör få ett utökat uppdrag att utföra förhands- och efterkontroller av att utbetald lön och skatt följer anställningsavtalet. I yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande om att arbetstagare som träder fram och söker hjälp inte ska riskera utvisning. I motion 2013/14:Sf333 av (S) begärs ett tillkännagivande om att ska göra efterkontroller av att de villkor som uppgetts i beslutet också har uppfyllts. Facket följer, bevakar och förhandlar på en fungerande arbetsmarknad. När det inte fungerar åligger det samhället att ta sitt ansvar. I motion 2013/14:Sf367 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att arbetstagare som träder fram och berättar om missförhållanden inte ska riskera utvisning. I motion 2013/14:Sf368 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att arbetstillstånd endast ska kunna beviljas för juridiskt bindande anställningserbjudanden. m.fl. (SD) begär i partimotion 2013/14:A399 yrkande 14 ett tillkännagivande om behovsprövad arbetskraftsinvandring. Motionärerna motsätter sig inte arbetskraftsinvandring men vänder sig mot den fria, icke behovsprövade arbetskraftsinvandring av lågutbildad arbetskraft som skapar ett överutbud på arbetskraft och som leder till lönedumpning och omänskliga arbetsförhållanden. En behovsprövad arbetskraftsinvandring som grundar sig på brist på arbetskraft i högkvalificerade yrken är dock tänkbar. I motion 2013/14:Sf10 i denna del av (SD) begärs ett tillkännagivande om behovet av en ansvarsfull migrationspolitik. Motionären anser att det behövs en behovsprövad arbetskraftsinvandring som inte sätter mer press på den inhemska arbetsmarknaden.