bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — Skollagen (2010:800) innehåller regler om bl.a. arbetsmiljö och krav på dokumentation (5 kap.). Reglerna gäller alla skolformer och i vissa delar även fritidshem. Däremot omfattas inte förskolan. Bestämmelserna som berör inomhusmiljön är flera. En översiktlig redovisning av de mest relevanta följer. För befintliga byggnader gäller regelverk om inomhusmiljö. För ventilation finns ett särskilt regelverk om obligatorisk ventilationskontroll, där är ansvarig myndighet. lagstiftning gäller arbetsplatser; hit räknas lokaler men också skolor och förskolor. I föreskrifter finns bestämmelser om inomhusmiljö, inomhustemperaturer på arbetsplatser, ventilation på arbetsplatser och radonhalter. Vid tillämpningen av arbetsmiljölagen (1977:1160) ska elever, med undantag för barn i förskolan och elever i fritidshem, likställas med arbetstagare. Bakgrund och pågående arbete påbörjade en inspektion av av landets skolor och alla skolhuvudmän med fem eller fler skolor. Inspektionen kommer att pågå . Huvudinriktningen för inspektionen är att arbetsgivarna ska få i gång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom ska olika riskområden i skolan identifieras i bl.a. den fysiska arbetsmiljön, t.ex. buller, ventilation och städning. De skolformer som berörs av inspektionerna är förskoleklasser, grund- och gymnasieskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. tog 2013 initiativ till ett nationellt tillsynsprojekt för inomhusmiljön i skolan. Ansvarsområdet för tillsynsvägledning om inomhusmiljö fördes över från till den nya . Det nationella tillsynsprojektet kommer att pågå . Det övergripande syftet med projektet är att inomhusmiljön för barn och ungdomar i landets skolor ska förbättras och att krav på inomhusmiljön ska uppfyllas. I skollagens femte kapitel (2010:800) finns bestämmelser om arbetsmiljö. Det finns en uttrycklig hänvisning till bestämmelser i arbetsmiljölagen (1977:1160) om krav på en god arbetsmiljö (5 kap. 4 §). I skollagen framgår även att det finns bestämmelser om elevskyddsombud i arbetsmiljölagen (4 kap. 9 §). Vid tillämpningen av arbetsmiljölagen ska elever, med undantag för barn i förskolan och elever i fritidshemmet, likställas med arbetstagare. Enligt arbetsmiljölagen ska de som genomgår utbildning till elevskyddsombud ges tillfälle att medverka i arbetsmiljöarbetet på arbetsstället, om det är rimligt med hänsyn till utbildningens art och längd (6 kap. 17–18 §§). Vidare framgår i samma bestämmelser att omfattningen och utformningen av elevernas deltagande i skolans arbetsmiljöarbete ska anpassas efter deras ålder, mognad och förutsättningar i övrigt när det gäller bl.a. elever i förskoleklass och i lägre årskurs än årskurs 7 i . Elevskyddsombuden väljs direkt av eleverna. Om det finns en skyddskommitté får två elevskyddsombud delta med yttranderätt vid sammanträden. Elevskyddsombuden är emellertid inte skyddsombud enligt arbetsmiljölagen, följaktligen gäller inte bestämmelserna om skyddsombud. Vilken information elevskyddsombuden får ta del av bestäms av sekretesslagen, om det är kommunala, landstingskommunala eller statliga skolor. På andra skolor gäller att elevskyddsombuden har rätt till den information som behövs för uppdraget, men inte den information som ett skyddsombud skulle ha haft tystnadsplikt om enligt arbetsmiljölagen. har ansvar för att arbetsmiljölagen efterlevs. Av verkställighetsföreskrifter (SKOLFS 2004:13) till reglerna i arbetsmiljölagen framgår hur elevskyddsombud väljs, vilka befogenheter de har, rektorns uppgifter i samband med elevernas medverkan i skolans arbetsmiljö samt att skolhuvudmannen ska ge eleverna tillfälle att genom elevskyddsombud medverka i skolans arbetsmiljöarbete. Även skolans läroplaner understryker behovet av att inkludera och beakta eleverna i arbetsmiljöarbetet i skolan. Flera olika regelverk samverkar i syfte att skapa en bra arbetsmiljö i skolan, liksom en bra inomhusmiljö. Utskottet vill i sammanhanget påminna om både pågående och genomförda myndighetsuppdrag på området. inspektion av nästan alla skolformer har som huvudinriktning att arbetsgivarna ska utveckla arbetsmiljöarbetet och komma till rätta med sina specifika brister. Riskområden i skolan identifieras i bl.a. den fysiska arbetsmiljön, t.ex. buller, ventilation och städning. Därutöver har den nya ansvar för ett nationellt tillsynsprojekt för inomhusmiljön i skolan som pågår . Det övergripande syftet med projektet är att inomhusmiljön för barn och ungdomar i landets skolor ska förbättras och att krav på inomhusmiljön ska uppfyllas. Mot bakgrund av pågående uppdrag avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub473 (SD) yrkande 21. Frågan om elevskyddsombud är reglerad i lag. Av skollagen framgår att det i arbetsmiljölagen finns bestämmelser om elevskyddsombud. Elevskyddsombuden är emellertid inte skyddsombud i arbetsmiljölagens bemärkelse. Däremot har antagit verkställighetsföreskrifter till reglerna i arbetsmiljölagen om att skolhuvudmannen ska ge eleverna tillfälle att genom elevskyddsombud medverka i skolans arbetsmiljöarbete. Med hänvisning till gällande bestämmelser avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub208 (S) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mobbning och annan kränkande behandling, införandet av s.k. jourskolor och införandet av en s.k. lex för skolan. Jämför reservationerna 61 (S, MP), 62 (SD) och 63 (S, MP, V). Mobbning och annan kränkande behandling I kommittémotionerna 2013/14:Ub569 yrkande 30 och 2013/14:Ub571 yrkande 27 av m.fl. (S) anför motionärerna att den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. För att skolorna ska ha möjlighet att genomföra ett lyckat arbete mot mobbning krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder och kunskap och kompetens om mobbningens mekanismer. I kommittémotion 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 4 vill motionärerna att regeringen skyndsamt ska utreda hur ett system med s.k. jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner. Till sådana skolor ska den som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan. I motion 2013/14:Ub401 av (M) anför motionären att det alltid måste vara brottsoffret som skyddas och de personer som utsätter någon annan för kränkande behandlingar som får byta skola. Regeringen bör överväga möjligheten att ge stöd till skolor att utveckla sitt arbete mot mobbning genom att satsa mer på utvärdering av och forskning om olika metoder. Regeringen bör även överväga möjligheten att se över hur ansvaret för mobbningsarbetet kan samlas under en myndighet. I motion 2013/14:Ub527 av Arhe Hamednaca (S) vill motionären att kränkande nollning i skolan ska förbjudas. Flera av de händelser som kan inträffa under en nollning är kriminaliserade (t.ex. misshandel, sexuellt ofredande eller langning), och skolan har ett ansvar för att se till att mobbning inte förekommer. Det finns enligt motionären ändå anledning att se över om skolans ansvar kan tydliggöras ytterligare med ett direkt förbud av fenomenet. I motion 2013/14:Ub575 av (SD) vill motionären ha en ändring i skollagen när det gäller mobbning. En rimlig ordning borde vara att vid misstanke eller en befogad anmälan om mobbning bör den elev eller de elever som mobbat stängas av från undervisningen fram till dess att en utredning genomförts, oavsett hur det tar. Skollagen bör ändras så att ingen bortre tidsgräns specificeras för vad som från början bedöms vara en tillfällig omplacering. I kommittémotionerna 2012/13:Ub465 yrkande 31 och 2013/14:Ub569 yrkande 31 av m.fl. (S) vill motionärerna se ett införande av en lag motsvarande lex för skolan. All skolpersonal oavsett huvudman ska vara skyldig att rapportera missförhållanden i skolan eller om läroplanen eller värdegrunden inte följs. Bakgrund och gällande rätt Mobbning och annan kränkande behandling Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling regleras i både skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering, och skollagens sjätte kapitel har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolan och förskolan upprättar en likabehandlingsplan, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig plan mot kränkande behandling upprättas. Skollagen föreskriver att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn (6 kap. 10 §). En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på sätt som avses i diskrimineringslagen. Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. tog fram nya allmänna råd i arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Råden togs fram dels mot bakgrund av den nya skollagen som började tillämpas , dels utifrån de erfarenheter av vilka insatser som kan ha effekt mot kränkningar och diskriminering som framkommit genom utvärdering av metoder mot mobbning. () har i samarbete med andra tillsynsmyndigheter på området tagit fram handledningar och utbildningar om det främjande och förebyggande arbetet. För att ge mer kunskap och metodstöd har DO i samarbete med Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen och tagit fram ett gratis webbverktyg () som ska hjälpa skolorna att utforma planer för ett effektivare arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Verktyget vänder sig främst till den som är skolledare eller förskolechef eller på annat sätt ansvarar för att skolan eller förskolan har en plan mot diskriminering och kränkande behandling. Skolinspektionen har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs, och har tillsyn över att bestämmelserna i diskrimineringslagen följs. Bakgrund och pågående arbete Ett antal satsningar har genomförts för att höja effektiviteten i arbetet mot bl.a. mobbning och annan kränkande behandling i skolan. fick ett förnyat uppdrag (U2011/567/S och U2011/2649/S) att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Inom ramen för uppdraget ska erbjuda förskolans, skolans och fritidshemmens personal samt skolledare fortbildning i frågor som rör arbetet med värdegrunden, mot diskriminering och annan kränkande behandling. Enligt regeringen bör fortbildningen utgå från myndighetens slutsatser dels i det tidigare uppdraget mot diskriminering och annan kränkande behandling (U2007/1205/S), dels från värdegrundsuppdraget (U2009/2848/S) och jämställdhetsuppdraget (U2006/9049/S) i de delar som är relevanta för fortbildningen. Utbildningen ska vidare utgå från svensk och internationell forskning inom området. Inom ramen för det nya uppdraget ska sammanställa och sprida goda exempel om det förebyggande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning av ärenden om diskriminering och annan kränkande behandling. Uppdraget ska löpande redovisas i myndighetens årsredovisning och slutrapporteras . granskade i en rapport (RiR 2013:15) om statens insatser i form av tillsyn och stöd på ett effektivt sätt bidrar till en god och trygg arbetsmiljö i skolan, där elever inte utsätts för kränkande behandling eller trakasserier. Med tillsyn avses dels enskilda anmälningsärenden, dels tillsyn av huvudmäns och skolors främjande och förebyggande arbete. granskning omfattar regeringen, DO, , Skolinspektionen och Barn- och elevombudet samt . Regeringen har lämnat en skrivelse till med anledning av rapporten (skr. 2013/14:193) som väntas behandlas . Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur kraven på s.k. aktiva åtgärder enligt diskrimineringslagen ska utformas för att bli tydliga och effektiva (dir. 2012:80). Ytterligare en särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras (dir. 2014:10). DO inledde en granskning av utbildningsanordnares arbete för elevers lika rättigheter och möjligheter i 23 kommuner. Granskningen omfattar 150 skolor. I ett första skede ska skolorna redovisa sina likabehandlingsplaner till DO. Något slutdatum för granskningen är inte satt. Inom bl.a. finns den s.k. lex , som innebär en skyldighet att anmäla missförhållanden. En utredning tillsattes 2010 om att införa en motsvarighet till lex för skolväsendet, förskolan och skolbarnsomsorgen. överlämnades betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33). I betänkandet föreslås att den som fullgör uppgifter i en utbildning inom skolväsendet och i särskilda utbildningsformer (förutom annat sätt att fullgöra skolplikten samt annan pedagogisk verksamhet) ska vara skyldig att rapportera missförhållanden till sin förskolechef eller rektor. Förskolechefen eller rektorn föreslås få ansvar för att utreda och avhjälpa missförhållandet. Utredaren föreslår att allvarliga missförhållanden ska anmälas till Skolinspektionen eller till den kommun som har tillsyn över utbildningen eller verksamheten. gjorde ett tillkännagivande om att en lex skulle införas i skolan genom att bifalla en reservation (res. 20 under p. 20) i utbildningsutskottets betänkande om gymnasieskolan (bet. 2012/13:UbU6, rskr. 2013/14:27). I reservationen anförs att man vill se ett konkret förslag på lagstiftning om en lex för skolan. gav () en särskild utredare i uppdrag (U 2012:E) att biträda med att utreda vilka konsekvenser en rapporterings- och anmälningsskyldighet av missförhållanden inom skolväsendet och vissa andra verksamheter, som föreslogs i betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33), skulle få för lärarnas administrativa arbete. Utredaren skulle föreslå vilka förändringar i utredningens förslag som krävs för att lärares administrativa arbete inte ska öka mer än nödvändigt. Uppdraget redovisades , och ärendet bereds vidare inom . Åtgärder mot kränkande behandling regleras i skollagens sjätte kapitel. Där framgår att skolan har en skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling. Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa betalas det inte ut något skadestånd. Mobbning och annan kränkande behandling Utskottet vill erinra om att det i diskrimineringslagen och skollagen framgår att barn och elever ska skyddas mot diskriminering och kränkande behandling. Som ett led i att stärka arbetet med att motverka diskriminering och kränkande behandling har antagit nya allmänna råd. Därutöver har ett antal satsningar i form av myndighetsuppdrag, handledningar och utbildningar påbörjats och genomförts för att höja effektiviteten i arbetet mot bl.a. mobbning och annan kränkande behandling i skolan. Bland de pågående uppdragen vill utskottet lyfta fram uppdrag om att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling samt DO:s inledda granskning av 150 skolor om hur utbildningsanordnare lever upp till lagens krav på att främja lika rättigheter och möjligheter för elever och förebygga trakasserier i skolan. Utskottet ser inga skäl att föregripa pågående uppdrag och avstyrker därför motionerna 2013/14:Ub401 (M), 2013/14:Ub473 (SD) yrkande 4, 2013/14:Ub527 (S), 2013/14:Ub569 (S) yrkande 30, 2013/14:Ub571 (S) yrkande 27 och 2013/14:Ub575 (SD). Som framgår av skollagen har huvudmän, rektorer och lärare en skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling. Om detta inte sker ska skadestånd betalas ut till förskolebarn och elever. Frågan om en lex ska införas för skolan är under beredning inom . Utskottet vill inte föregripa regeringens beredning av eventuella förslag och avstyrker motionerna 2012/13:Ub465 (S) yrkande 31 och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 31. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämställdhet och genus. Jämför reservationerna 64 (S), 65 (MP), 66 (V), 67 (MP, V), 68 (MP, V), 69 (SD) och 70 (V). I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 32 anförs att jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Om jämställdhetsarbetet i skolan ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt och inte i projekt för en begränsad tid vare sig nationellt eller på den enskilda skolan. I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 4 anförs att bör få i uppdrag att utreda hur elevernas språk-, läs- och skrivutveckling kan stärkas ur ett jämställdhetsperspektiv. I kommittémotion 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 2 anför motionärerna att ett genusperspektiv bör läggas till i läroplanerna för och gymnasieskolan samt i högskoleförordningens examensordningar. I yrkande 3 anförs att bör få i uppdrag att ta fram råd och riktlinjer för hur genuspedagogerna ska arbeta med jämställdhetsfrågorna. I yrkande 4 anförs att bör få i uppdrag att ta fram nationell statistik över genuspedagoger. I yrkande 5 anförs att de medel som regeringen har avsatt till lärares fortbildning och kompetensutveckling i det s.k. Lärarlyftet också ska komma genuspedagoger till del. I yrkande 6 vill motionärerna att möjligheterna att upprätta resurscentrum för jämställdhet i varje kommun utreds. Ett resurscentrum skulle vara till för att stärka kompetensen bland utbildningsförvaltningarnas personal, skolledare, arbetslag och lärare, anordna kurser för skolorna och ha till uppgift att bedöma kvaliteten på genusarbetet i skolorna. I motion 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 1 anför motionärerna att en förskola och en skola med en genusmedveten pedagogik är ett viktigt instrument för att öka jämställdheten mellan könen, men också för att bryta invanda normsystem i livet. I kommittémotion 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att en avveckling av det skattefinansierade stödet till genuspedagogik bör ske eftersom det bygger på mycket svagt vetenskapligt förankrade politiska teorier. Bakgrund och gällande rätt Jämställdhet ingår i den värdegrund som förskola och skola ska bygga sin verksamhet utifrån. Skolans jämställdhetsuppdrag finns formulerat i skollagen (2010:800), diskrimineringslagen (2008:567) och i skolans läroplaner (Lgr 11, Gy 11, Lpfö 98 och Vux). I skollagen framgår grunden för skolans arbete med att främja jämställdhet och likabehandling (1 kap. 5 §): Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Av skollagen framgår även att det finns bestämmelser i diskrimineringslagen som har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön (1 kap. 8 § andra stycket). I diskrimineringslagen finns ett förbud mot diskriminering av elever på grund av kön. En utbildningsanordnare får inte diskriminera något barn eller någon elev, student eller studerande som deltar i eller söker till verksamheten (2 kap. 5 §). Enligt läroplanen för (Lgr 11) ska skolan aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Skolan ska därför ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. I läroplanen finns även riktlinjer om att jämställdhet ska integreras i alla ämnen. Termen genus finns inte nämnd, i stället används termer som könsroll, kön och jämställdhet. Den samlade läroplanen innehåller tre delar: skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kursplaner som kompletteras med kunskapskrav. Jämställdhet berörs under samtliga tre delar. Bland de grundläggande värdena för skolan nämns jämställdhet tillsammans med värden som individens frihet och integritet och alla människors lika värde. I de övergripande målen anges de normer och värden samt de kunskaper som alla elever bör ha utvecklat när de lämnar . Målen anger inriktningen på skolans arbete. En målsättning är att det i undervisningen integreras ämnesövergripande kunskapsområden som jämställdhet. Jämställdhet återfinns även i kursplanerna för olika ämnen. I läroplanen för gymnasiet (Gy 11) framgår – precis som i Lgr 11 – att jämställdhet ska integreras i de olika ämnena, att elevernas kunskap om jämställdhet ska förbättras och att jämställdhet ska bli ett kunskapsområde. Enligt examensbeskrivningarna i examensordningen (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]) ska studenten för förskollärarexamen, studie- och yrkesvägledarexamen, yrkeslärarexamen, grundlärarexamen och ämneslärarexamen visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. genomförde ett omfattande uppdrag (U2006/9049/S) om jämställdhet i skolan. Verkets uppdrag var att bl.a. sprida kunskap om kön och skolframgång, stärka elevhälsan och öka kunskapen om jämställdhet, hedersrelaterat våld och förtryck samt om sex- och samlevnadsundervisning. Insatserna genomfördes främst som fortbildning för lärare, fördelning av utvecklingsmedel och framtagande av stödmaterial. I utvärdering framkom bl.a. att man behöver arbeta vidare med att öka medvetenheten om genus och om hur denna medvetenhet kan påverka förväntningarna på och bemötandet av elever. lyfte även fram vikten av att insatserna riktas till flera nivåer i utbildningsorganisationen. fick i uppdrag (U2011/4050/S) att med utgångspunkt i erfarenheterna av sitt tidigare uppdrag genomföra en fortsatt jämställdhetssatsning. Uppdraget innefattade bl.a. insatser för kompetensutveckling för att främja jämställdhet i skolan. fick ytterligare ett jämställdhetsuppdrag (U2011/7067/S) som ska samordnas med uppdraget från . Uppdraget avser bl.a. insatser för stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledningen och en kartläggning och analys av åtgärder som har gjorts för att öka andelen män i förskolan. Uppdraget ska genomföras –2014 och tar sin utgångspunkt i de erfarenheter som har redovisats i slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). och fick två tilläggsuppdrag till det ovannämnda uppdraget (U2011/7067/S). ska dels utvärdera jämställdhetsinsatserna (U2012/3983/S), dels genomföra en samlad insats för att öka antalet och andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare i förskolan (U2013/5044/S). Samtliga tre uppdrag ska redovisas i årsredovisning samt slutredovisas till () .