bet · H101TU20 · 2014-06-16 00:00:00 — 2013/14:T397 av och (båda C), 2013/14:T426 av Shadiye Heydari och (båda S) yrkande 3, 2013/14:T491 av m.fl. (S) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 15. Vi socialdemokrater ifrågasätter på en rad punkter regeringens transportpolitik som uppvisar ett antal tillkortakommanden som vi har uppmärksammat inte minst i våra motioner. Det handlar bl.a. om trafiksäkerheten och det förebyggande arbetet på om- rådet. är lastbilar inblandade i mötesolyckor med personbilar med all- varliga konsekvenser för de drabbade. Det kan konstateras att antalet olyckor har minskat på de sträckor som gjorts mötesfria. Därför finner vi det angeläget att utbyggnaden av mötesfria vägar påskyndas för att ytterligare minska antalet allvarliga mötesolyckor mellan lastbilar och personbilar. Vi ser även det som angeläget att en statlig kommission får till uppgift att granska de tio farligaste vägarna i för att sedan formulera förslag på konkreta trafiksäkerhets- höjande åtgärder. Av både trafiksäkerhets- och framkomlighetsskäl finns det även anledning att se över motorcykelns roll i transportplaneringen. 2013/14:TU20 RESERVATIONER större trängsel i storstäderna har motorcykeln en potential som pendlingsfor- don eftersom den är mindre utrymmeskrävande än en personbil. Tyvärr saknas ofta särskilda parkeringar för motorcyklar och det finns därför skäl för trafi- kansvariga att åtgärda denna brist. bör bli ett föregångsland när det gäller ITS och vi tycker också att det är viktigt att denna ambition kopplas ihop med de ansträngningar som görs för att främja ITS-arbetet i EU där bör verka för att ITS-lösningar ut- nyttjas, t.ex. för att göra fler uppställningsplatser säkra för lastbilstrafiken. Vi noterar också att regeringen i sin skrivelse (2012/13:131) med anledning av om statens satsningar på transportinfrastruktur väl- jer att förbigå myndighetens kritik med tystnad i fråga om bristen på styrmedel för lastbilstransporter. Mot bakgrund av lastbilstrafikens klimatpåverkan fin- ner vi socialdemokrater detta mycket märkligt. Vi föreslår en avståndsbaserad avgift för lastbilstrafiken som skulle internalisera mer av lastbilstrafikens ne- gativa externa effekter. Vi efterlyser också en tydligare nordisk dimension i infrastrukturplane- ringen. Kommunikationerna mellan de nordiska länderna måste förbättras både när det gäller järnväg och väg eftersom goda kommunikationer är en för- utsättning för jobb och tillväxt, inte minst för arbetspendling. De nordiska län- derna måste enligt vår mening koordinera sig bättre både när det gäller grän- söverskridande transportinfrastruktur som , den Botniska korrido- ren, transportstråket –––, som när det gäller den befintliga Öresundsförbindelsen liksom en framtida andra Öresundsför- bindelse. Även Fehmarn , den väg- och järnvägsförbindelse mel- lan och som kommer att vara klar , kommer att ställa nya krav på ökad infrastrukturkapacitet även i . Också inom EU måste samarbetet på transportområdet stärkas. Vi anser att arbetet för ordning och reda på vägarna har en central roll i EU. Vi vill i sam- manhanget lyfta fram EU-samarbetet för gränsöverskridande järnvägstrafik. På bilateral nivå, såväl i som globalt finns goda möjligheter till sam- arbete när det gäller både höghastighetståg, ny miljöteknik för transportsek- torn och trafiksäkerhet. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin me- ning. 2.Vissa transportpolitiska utgångspunkter, punkt 1 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2 och 12, RESERVATIONER 2013/14:TU20 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 15 och avslår motionerna 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 7, 2012/13:T477 av m.fl. (S) yrkande 23, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 3, 10 och 11, 2013/14:T298 av Per Åsling och (båda C), 2013/14:T351 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2013/14:T356 av (M), 2013/14:T397 av och (båda C), 2013/14:T426 av Shadiye Heydari och (båda S) yrkande 3, 2013/14:T491 av m.fl. (S), 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 13, 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 4. Vi anser att det inom ramen för infrastrukturplaneringen borde finnas större möjligheter att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan. Vi måste få till stånd en statlig infrastruktur som minskar behovet av långväga fysiska transporter. Planeringen måste bygga på mer energisnåla och miljövänliga transporter, t.ex. kollektivtrafik på spår och buss. Listan över åtgärder som en bra infrastrukturplan ska innehålla är lång. Vi anser därför att infrastrukturens klimatpåverkan bör inkluderas i modeller och verktyg för planering och pro- jektering. Vad gäller miljön i våra tätorter vill vi peka på det faktum att den pågående utbyggnaden av externhandeln utanför stadskärnorna oftast förutsätter att den enskilde har tillgång till bil för att klara vardagsbehoven, en utveckling som tyvärr bidrar till en kraftig ökning av biltrafiken utanför stadskärnorna med negativa konsekvenser för miljön som följd. Därför bör miljöprövningar göras av både nya och befintliga transportintensiva etableringar i aktuella områden för att bryta den negativa utvecklingen. Morgondagens stadsplanering måste göra det möjligt att bo nära jobbet och affären så att invånarna inte behöver ta bilen så fort något ska göras utanför bostaden. Vi vill i sammanhanget lyfta fram det franska exemplet som innebär krav på en miljöanpassad trafikplane- ring i stadsmiljöplanen för att minska biltrafiken i de större städerna. I de fall biltransporter inte kan ersättas av kollektivtrafik eller cykel, föreslår vi att al- ternativ som taxi, bilpooler eller hyrbilar uppmuntras, vilket är bättre än att alla väljer egen bil som färdsätt. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin me- ning. 2013/14:TU20 RESERVATIONER 3.Planeringsfrågor, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkandena 1–4 och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:T18 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2012/13:T327 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2012/13:131 till handlingarna. Inom de närmaste decennierna måste mångmiljardinvesteringar göras i vår nationella infrastruktur som i delar inte längre svarar mot dagens transportbe- hov och som dessutom alltför ofta försummats ur underhållshänseende, något som inte minst tillståndet för den svenska järnvägen kan vittna om. Mot bakgrund av kostnadsutvecklingen för stora byggprojekt anser vi att det finns ett antal nödvändiga åtgärder som måste vidtas för att undvika onö- diga fördyringar. En av dessa åtgärder är att ge ett tydligt formulerat uppdrag att granska kostnadseffektiviteten i bygg- och anlägg- ningssektorn för att uppnå ett större mått av samhällsekonomisk effektivi- tet när statliga investeringar måste göras. Vi socialdemokrater menar också att regeringen borde dra lärdom av de erfarenheter som gjorts i andra länder av att bygga ny infrastruktur både billi- gare och bättre. Att sänka kostnaderna för olika typer av investeringar utan att för den sakens skull göra avkall på kvalitet och hög standard är en absolut nödvändighet i sammanhanget. En annan åtgärd i syfte att trygga samhällse- konomisk effektivitet anser vi är att förbättra planprocessen för att på så sätt underlätta genomförandet av stora infrastrukturprojekt. Som situationen är bedömer vi att viktiga projekt med starkt stöd av kommuner och regioner försenas och fördyras helt i onödan på grund av enskildas överklaganden. Ett sätt som vi föreslår för att effektivisera planprocessen är att klassa mer omfat- tande infrastrukturprojekt som riksintressen. Vi vill också lyfta fram den kritik som formulerar i gransk- ningsrapporten på infrastruktur – valuta för pengarna? RESERVATIONER 2013/14:TU20 2012:21) där myndigheten analyserar styrningen av statens insatser för att ut- veckla och underhålla transportinfrastrukturen. I det statliga beslutsunderlaget finns det enligt ett alltför stort inslag av glädjekalkyler med överskattade nyttor och underskattade kostnader för olika projekt. Därför an- ser myndigheten det som angeläget att de samhällsekonomiska kalkylerna som ligger till grund för infrastruktursatsningar förbättras och utvecklas. Det är också en uppfattning som vi socialdemokrater ställer oss bakom. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. 4.Planeringsfrågor, punkt 2 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2012/13:T18 av m.fl. (MP) yrkande 5, avslår motionerna 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2012/13:T327 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 2 och lägger skrivelse 2012/13:131 till handlingarna. Vi är medvetna om att det inte alltid är möjligt att se ensidigt på samhällseko- nomiska kalkyler när prioriteringar av åtgärder ska göras. Likväl måste vi ställa oss bakom den i vårt tycke allvarliga kritik som framför i sin granskning (Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för peng- arna, RiR 2012:21) när det gäller bristen på transparens och tydlighet i redo- visningen av de satsningar som gjorts. Att regeringen inte har motiverat beslu- ten och informerat och allmänheten om infrastrukturinvesteringar på ett rättvisande och transparent sätt finner vi bekymmersamt eftersom det innebär att och allmänheten inte ges möjlighet att bedöma satsning- arnas effektivitet på grund av att relevanta motiveringar för avsteg från sam- hällsekonomiskt optimala bedömningar saknas i regeringsbesluten. ser vi att det finns objekt i såväl den tidigare som i den beslutade in- frastrukturplanen där både den samhällsekonomiska kostnaden beräknas vara negativ och miljöpåverkan stor. Det blir då svårt att förstå vad som ligger till grund för bedömningar om att projekten ändå bör genomföras. Riksrevision- ens förslag till regeringen om en tydligare och mer transparent redovisning av motiv och ändamål med infrastruktursatsningar är enligt vår uppfattning ett 2013/14:TU20 RESERVATIONER viktigt steg, och vi anser därför att regeringen bör ta ett initiativ i den rikt- ningen. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. 5.Fyrstegsprincipen, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 5 och avslår motionerna 2012/13:T18 av m.fl. (MP) yrkandena 1–4, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 14. Vi socialdemokrater är särskilt angelägna om att statens medel för infrastruk- tur används så effektivt som möjligt för de omfattande investeringar som måste göras om bättre sysselsättningseffekt ska uppnås och klimatpåverkan ska minskas. Det är också viktigt att befolkningen får ut så mycket som möjligt av de skattemedel som staten tar i anspråk för infra- struktursatsningar. Det är därför med oro som vi har tagit del av granskning Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? (RiR 2012:21). Det gäller inte minst den kritik som myndigheten riktar mot hur re- geringen tillämpar fyrstegsprincipen för planering av infrastruktursatsningar. Fyrstegsprincipen är ett viktigt verktyg för en effektiv planering av infrastruk- turprojekt, och rätt tillämpad bidrar den till att minimera onödiga utgifter ge- nom att i olika steg föreslå billigare alternativa lösningar innan nya stora inve- steringar ska övervägas. Av denna anledning anser vi att det är av yttersta vikt att verktyg utvecklas för att kontrollera att fyrstegsprincipen verkligen efter- levs och tillämpas korrekt i planeringsarbetet. Vi vill också att regeringen tyd- ligt redovisar hur fyrstegsprincipen tillämpas i samband med planering av stora infrastrukturprojekt för att därigenom säkra att beslutade åtgärder är så effektiva som möjligt. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin me- ning. RESERVATIONER 2013/14:TU20 6.Fyrstegsprincipen, punkt 3 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2012/13:T18 av m.fl. (MP) yrkandena 1–4, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 14 och avslår motion 2012/13:T17 av m.fl. (S) yrkande 5. är utgångspunkten den att förslag till åtgärder i transportsyste- met ska analyseras och prioriteras utifrån fyrstegsprincipen. Denna princip är ett sätt att lösa transportproblem utan att använda mer resurser än vad som verkligen är nödvändigt. Principen ger därför enligt vår mening goda förut- sättningar för ett systemtänkande med ekologiska och ekonomiska fördelar. granskningar har påvisat att det finns uppenbara brister i hur fyrs- tegsprincipen har tillämpats, och vår bedömning är att det alltjämt kvarstår brister som motiverar att regeringen tar fram tydligare riktlinjer för hur fyrs- tegsanalyser ska göras. Vi tycker därför att regeringen i regleringsbreven bör precisera tolkningen av fyrstegsprincipen i trafikplaneringen. En ytterligare åtgärd för att säkerställa tillämpningen av fyrstegsprincipen är enligt vår me- ning att denna princip ska upphöjas till lag. bör därför uppmana regeringen att utreda och föreslå en sådan lagändring. Åtgärder som kan påverka transportbehovet och val av transportsätt ska en- ligt fyrstegsprincipen alltid väljas i första hand, men tyvärr tvingas vi alltför ofta konstatera att otillräckliga resurser i planeringsarbetet läggs på steg 1- och steg 2-åtgärder. För att uppnå de transportpolitiska målen till lägre kostnader bör därför resurser omfördelas till förmån för steg 1- och steg 2-åtgärder inom ramen för den nationella planen. Det kan inte nog understrykas att andra me- toder för att lösa transportproblem måste få en seriös prövning innan byggan- det av ny infrastruktur övervägs. I de fall stora infrastruktursatsningar faktiskt visar sig vara nödvändiga anser vi att extern kvalitetssäkring av satsningarna är nödvändig. pekar i sin granskning på att regeringen inte har efterfrågat underlag från som skulle kunna visa på hur olika trafikproblem kan åtgärdas med prissättning eller andra styrmedel, vilket har inneburit att många möjliga och effektivare lösningar aldrig har diskuterats. 2013/14:TU20 RESERVATIONER att förslag om att låta styrmedelsanalyser ingå som underlag till åtgärdsplaneringen bör realiseras. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin me- ning. 7.Kommunal medfinansiering, punkt 4 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande ly- delse: 2012/13:T320 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 4. I motionerna 2012/13:T320 (V) yrkande 20 och 2013/14:T16 (S) yrkande 4 riktas kritik mot regeringen mot bakgrund av hur den använder sig av medfi- nansiering för infrastrukturprojekt. Vi har alltid betonat att det handlar om fri- villig medfinansiering och att det kan vara ett bra sätt att öka investeringsvo- lymen som inte får utgöra en förutsättning för finansieringen av den statliga infrastrukturen. Ett ökat samarbete kan dessutom också ge en bättre utform- ning av åtgärderna och skapa utrymme för ytterligare förbättringar av den stat- liga infrastrukturen. Vi vill påminna om att frågan om medfinansiering redan har varit föremål för en statlig utredning som haft till uppgift att föreslå processer och riktlinjer för medfinansiering av transportinfrastruktur i det framtida planeringssystemet för transportinfrastruktur. I utredarens uppdrag ingick också att analysera tra- fikverkens förslag till nytt planeringssystem och anpassa det till utredarens egna förslag om medfinansiering. Den s.k. över- lämnade delbetänkandet Medfinansiering av transportin- frastruktur – utvärdering av förhandlingsarbetet jämte överväganden om bru- karavgifter och lånevillkor (SOU 2011:12) och slutbetänkandet Medfinansiering av transportinfrastruktur – Ett nytt system för den långsiktiga planeringen av transportinfrastruktur samt riktlinjer och processer för medfi- nansiering (SOU 2011:49). Resultatet från ut- gjorde det huvudsakliga underlaget för regeringens ställningstaganden i pro- positionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118). Vid utskottets behandling av frågan om medfinansiering i betänkande 2012/13:TU2 Transportsystemets inriktning behandlades även två skrivelser RESERVATIONER 2013/14:TU20 med anledning av granskningar av medfinansiering som ge- nomfört (RiR 2011:28 och RiR 2012:8). Granskningarna påvisade att rege- ringens satsningar inte varit effektiva och att medfinansierade projekt kan ha fått förtur framför andra projekt. beslutade sedermera i ett tillkän- nagivande att regeringen skulle ta fram tydliga principer för medfinansiering för att komma till rätta med de brister som granskningar har påvisat i denna fråga (rskr. 2012/13:119). Vi vill påminna om att i regeringens uppdrag till (N2012/6395/TE) att ta fram förslag till en nationell plan ingick också att över- väga möjligheterna till medfinansiering från olika intressenter i samband med att myndigheten utarbetar underlag för och beslut om att genomföra infrastruk- turprojekt. Vi vill här peka på att regeringen tydligt framhöll att den hade det övergripande ansvaret för statliga infrastrukturanläggningar, men i de fall gränsen mellan statligt och kommunalt ansvar är otydlig ansåg den att det borde vara möjligt att överväga medfinansiering. Vi vill också påminna om att regeringen har uttalat att initiativ till medfinansiering som huvudregel ska komma från den medfinansierande parten just för att kommuner och landsting inte ska se sig tvingade att bidra till statliga investeringar. Det bör vidare framhållas att regeringen efter tillkännagivande (rskr. 2012/13:119) gav i uppdrag att för- tydliga riktlinjerna för medfinansiering genom bidrag. Denna översyn av rikt- linjerna gjordes sedermera inom ramen för åtgärdsplaneringen, och i sin redo- görelse om åtgärdsplaneringen (skr. 2013/14:233) informe- rade regeringen om att hade åtgärdat de brister som Riksrevi- sionen hade påvisat när det gällde medfinansieringspolitiken. Verket har ex- empelvis tagit fram en särskild rutin för förvaltning av medfinansieringsavtal och avser att förbättra processen för förhandlingar om medfinansiering och framtagande av medfinansieringsavtal. Vi anser således att regeringen har hör- sammat tillkännagivande genom de åtgärder den har vidtagit med anledning av den trafikslagsövergripande planen. Mot bakgrund av som anförts ovan anser vi att motionerna 2012/13:T320 (V) yrkande 20 och 2013/14 (S) yrkande 4 ska avslås. 8.Finansiering från EU, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), din (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 5. 2013/14:TU20 RESERVATIONER måste satsningar för mångmiljardbelopp göras i svensk transportinfrastruktur, något som kommer att ta stora nationella resurser i an- språk för att finansieras. Vi anser därför att staten inte ska försumma att fullt ut utnyttja de möjligheter som erbjuds inom ramen för det transeurope- iska transportnätet (TEN-T) för både planering och delfinansiering av infra- strukturprojekt genom Fonden för ett sammanlänkat . Inte minst när det gäller större järnvägsinvesteringar är delfinansiering via TEN-T och tillhö- rande fondmedel en värdefull möjlighet som kompletterar de statliga anslagen i budgeten. Vad vi nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. 9.Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för reg- ional transportinfrastruktur, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:T8 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 5–8 samt 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:T14 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 25 och 2013/14:T534 av Per Åsling (C), 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 4, 5, 7 och 8, 2013/14:T292 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T325 av m.fl. (S), 2013/14:T349 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 24 och lägger skrivelse 2013/14:233 till handlingarna. RESERVATIONER 2013/14:TU20 står inför stora utmaningar. För att få ordning i transportbranschen och minskad miljö- och klimatpåverkan behövs såväl nyinvesteringar i infrastruk- tur som bättre underhåll av den existerande infrastrukturen. Detta har i sin tur positiva återverkningar på sysselsättningen i och stärker även konkurrenskraft internationellt. Den tydliga urbaniseringen i ställer stora krav på förbättrad arbetspendling, och basindustrins behov av funge- rande transporter är betydande. Därför anser vi att den statliga planeringsramen för åtgärder i transportsy- stemet 2014–2025 ska tillföras ytterligare och att ytterli- gare ur ramen ska avsättas till drift och underhåll av och reinvesteringar i statliga järnvägar och ytterligare till drift och underhåll av statliga vägar samt till statlig medfinansiering av enskilda vägar. Den ökade kostnaden kan bl.a. finansieras genom en avståndsbaserad vägslitageavgift för alla tunga lastbilar som kör på svenska vägar. Vi vill koncentrera satsningarna till de mest trafikerade områdena där ka- pacitetsbristen är som störst. Det som bör prioriteras är när det gäller järnvägen främst stambanorna, särskilt kring storstäderna, och även de transportstråk som näringslivet prioriterat som mest angelägna. Vidare vill vi peka på att höghastighetsbanor avlastar befintliga banor. Bärighetsåtgärder för de vägar som är mest angelägna för skogs- och basindustrins godstransporter främjar också lokal besöksnäring och arbetspendling. De felräkningar som lagt till grund för arbetet med den nat- ionella planen gör att alla beräkningar i den har en viss osäkerhet, vilket vi tycker är mycket oroande. Enligt vår mening är det tydligt att det saknas pengar – åtminstone – och det har inte klarlagts hur rege- ringen har kompenserat för de felräkningar som gjorts. Det är olyckligt om nödvändiga projekt har prioriterats bort för att finansieringen av den nationella planen ska hålla. Vidare är det oroande om hänsyn inte har tagits till felräk- ningarna, vilket i så fall innebär att den nationella planen är underfinansierad. Enligt vår mening slår banavgiftshöjningar, i kombination med bl.a. brister i järnvägen och låga löner inom åkerinäringen, mot godstransporterna på järn- väg. Visserligen har låga banavgifter ur ett europeiskt perspektiv. Vi vill dock inte se någon höjning av banavgifterna förrän robustheten och punkt- ligheten hos järnvägen ökat. Därefter bör höjningar av banavgifterna gå till nyinvesteringar i järnväg och till att optimera järnvägstrafiken. Vi anser att höjda banavgifter måste kombineras med ett införande av vägslitageavgifter för lastbilstrafiken. Vi konstaterar att järnvägssystemet plågas av betydande brister, vilket också har framkommit i den alltmer alarmerande medierapporteringen.