bet · H101KrU9 · 2014-06-09 00:00:00 — Som utskottet tidigare påpekat (bl.a. i budgetbetänkandet 2013/14:AU2) har arbetslösa ungdomar, liksom andra arbetslösa, rätt till ett individuellt stöd i sitt arbetssökande från den första inskrivningsdagen. Regeringen förstärkte också Arbetsförmedlingens resurser med 2013–2015 med inriktning mot ungdomar för att möjliggöra mer väglednings- och matchningsinsatser tidigt i arbetslösheten. Utöver dessa satsningar tillförde regeringen ytterligare 2014 just för att Arbetsförmedlingen ska kunna anvisa förmedlare att jobba särskilt med ungdomar. Det är viktigt med tidiga insatser för unga som är arbetslösa. vill, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, påminna om att ungdomars arbetslöshet kan bero på flera olika saker som kräver olika typer av insatser och stöd. För de allra flesta svenska ungdomar är perioder i arbetslöshet relativt kortvariga och en del av en övergående etableringsprocess på arbetsmarknaden. anser, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, att det därför förefaller välbetänkt att Arbetsförmedlingen i normalfallet inledningsvis satsar på stöd till direkt jobbsökande. Den mindre grupp ungdomar som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet eller att aldrig ta sig in på arbetsmarknaden bör dock ges ökat stöd. Därmed avstyrker kulturutskottet motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. entreprenörskap och verksamhetsövergång. Jämför reservation 13 (S). Regeringen har genomfört ett flertal satsningar för att främja ungas entreprenörskap. Ambitionen är att entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom hela utbildningstiden. Entreprenörskap och entreprenöriellt lärande finns inskrivet i läroplanen för (Lgr 11). Gymnasiereformen (Gy 2011) lyfter fram entreprenörskap som en uppgift för hela gymnasieskolan. och stöttar insatser och aktörer som arbetar med att främja entreprenöriellt lärande och entreprenöriella kompetenser i skola och högre utbildning. Särskilda satsningar för att stärka entreprenörskapsinslagen i högre utbildning genomförs av , som också har det formella uppdraget att vara samordnande i frågor som rör främjande av entreprenörskap i högre utbildning. Programmet Ungas Innovationskraft, som drivs av och 2010–2014, syftar till att göra det möjligt för fler unga att förverkliga sina idéer och till att tillvarata ungas perspektiv för ökad innovationskraft i . De företags- och innovationsfrämjande aktörerna , och har också i uppdrag att redovisa hur de arbetar med målgruppen unga i sin verksamhet. I kommittémotion 2013/14:Kr16 anför i m.fl. (S) i yrkande 7 att regeringen bör förtydliga uppdraget till om hur stödet för sociala och kooperativa företag kan stärkas inom ramen för myndighetens verksamhetsområde. I motionen anförs att dessa alternativa företagsformer bidrar till att stärka ungdomars möjligheter till entreprenörskap och företagande. I samma motions yrkande 8 anförs att många välfungerande företag riskerar att läggas ned om det inte finns någon naturlig efterträdare som är beredd att ta över verksamheten. Motionärerna föreslår därför att regionala företagarförmedlingar inrättas dit såväl företagare som arbetssökande som kan tänkas bli företagare kan vända sig för hjälp med matchning, mentorskap och utbildning. I motion 2013/14:Kr258 av (M) anförs att regeringen bör se över möjligheterna att skapa sociala investeringsfonder inom kommuner. I motionen framhålls social innovation som ett initiativ som strävar efter att möta samhällets utmaningar och som skapar idéer och metoder för hur man ska lösa samhällsproblem på ett innovativt sätt. Sociala investeringar handlar bl.a. om att skapa möjligheter för kommuner att göra insatser för barn och ungdomar i livet. I motion 2013/14:Kr270 av m.fl. (S) begärs en översyn av en ökad basfinansiering av landets teknik- och , s.k. science center. I motionen framhålls vikten av att öka intresset för naturvetenskap och teknik bland barn och unga. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42). Av direktivet framgår att regeringen anser att det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag så att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential kan tillvaratas. Utredningen ska presentera sina slutsatser och förslag senast . och driver det gemensamma programmet Ungas Innovationskraft. Av regleringsbrevet till framgår regeringens beslut att förlänga programmet . Syftet är att göra det möjligt för fler unga (18–) att förverkliga sina idéer och att tillvarata ungas perspektiv för ökad innovationskraft i . Uppdraget ska slutredovisas senast . Programmets insatser ska bidra till att öka andelen unga som utvecklar och kommersialiserar sina idéer. Inom ramen för programmet pågår ett arbete med att utveckla och målgruppsanpassa informationen om innovation på webbplatsen . Webbplatsen lanserades av , och och innehåller information om att driva och starta företag. I regleringsbrev sägs att myndigheten ska främja tillväxt och nyföretagande av idéburet företagande inom vården och socialomsorgen samt redovisa vad myndigheten har gjort för att stärka och utveckla bl.a. socialt företagande och samhällsentreprenörskap i alla delar av landet. bedriver även ett utvecklingsarbete för att underlätta för dem som vill starta och driva företag med samhälleliga och sociala mål. Inom ramen för programmet, som pågår , görs insatser för att synliggöra samhällsentreprenörskap och skapa bättre möjligheter att genomföra affärsidéer samt insatser som ska generera nytta för företagen, t.ex. finansiellt stöd och utbildningsinsatser. Utskottet anser inte att det finns skäl för ett tillkännagivande från med anledning av aktuella motionsyrkanden. Motionerna 2013/14:Kr16 (S) yrkandena 7 och 8, 2013/14:Kr258 (M) och 2013/14:Kr270 (S) avstyrks därmed. Ungdomars tillgång till bostad Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om byggbonus till byggandet av studentbostäder och små hyresrätter. Jämför reservation 15 (S). Regeringen anser att ett ökat och mer stabilt bostadsbyggande gynnar alla, även unga och studenter. Regelverket för planprocesserna ses över i avsikt att ändra regler som fördyrar, försvårar och försenar bostadsbyggandet. Regeringen fortsätter arbetet med att förenkla förutsättningarna för byggande och begränsa möjligheterna för kommunerna att ställa särkrav på byggnaders tekniska egenskaper. Ett statligt stöd för innovativt byggande av bostäder för ungdomar som syftar till att uppmuntra aktörerna att tänka nytt och kreativt kring bostäder för unga har införts och pågår 2013–2015. Tanken är att innovationer av olika slag ska kunna leda till ett mer kostnadseffektivt byggande och att bostäder som efterfrågas av unga och studenter därmed ska kunna byggas. I propositionen Fler bostäder åt unga och studenter (prop. 2013/14:59), som överlämnades till , har regeringen föreslagit åtgärder för att förenkla byggandet av ungdoms- och studentbostäder. Bland annat ska avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet göras för vindsvåningar på i syfte att öka förutsättningarna för att skapa nya bostäder i befintliga byggnader i centrala lägen. Regeringen beslutade om kommittédirektiv Förbättrad bostadssituation i storstadsregionerna (dir. 2014:26). En särskild utredare ska se över och analysera bostadssituationen i de tre storstadsregionerna , och och föreslå hur den kan förbättras. Utredaren ska utreda och lämna förslag till åtgärder för att möta det ökande behovet av bostäder i storstadsregionerna och föreslå insatser som kan förbättra bostadstillgången för de grupper som har särskilda svårigheter att etablera sig på bostadsmarknaden i storstadsregionerna, bl.a. ungdomar. Socialdemokraterna föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. yrkande 6 en byggbonus till byggandet av studentbostäder och små hyresrätter. I motionen konstateras att ungdomar är den grupp som har svårast att få en bostad. Motionärerna framhåller att bostadsbristen riskerar framtidens tillväxt, hindrar företag från att expandera, minskar rörligheten och försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Regeringen överlämnade propositionen Fler bostäder åt unga och studenter (prop. 2013/14:59) till . I propositionen föreslogs ändringar i (2010:900). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2013/14:CU22, rskr. 2013/14:205). De nya bestämmelserna, som träder i kraft , innebär bl.a. att det ska framgå av översiktsplanen hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. Avsteg från lagens krav på tillgänglighet och användbarhet ska alltid få göras vid inredning av bostäder på högst på en vind. Vidare ska att ett tidsbegränsat bygglov få ges för högst och på den sökandes begäran kunna förlängas i taget. Regeringen lämnade proposition 2013/14:126 En enklare planprocess till . I propositionen föreslås ändringar i i syfte att göra plan- och bygglovsprocessen enklare och effektivare. Propositionen innehåller också bl.a. en redovisning av regeringens politik för att underlätta bostadsbyggande. Propositionen behandlas av civilutskottet i betänkande 2013/14:CU31. Regeringen lämnade proposition 2013/14:127 Nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov till . I propositionen föreslås ändringar i i syfte att förenkla regelverket så att krav på bygglov inte ställs i större utsträckning än vad som är motiverat utifrån samhällets behov av att säkerställa att bebyggelsen utvecklas på ett lämpligt och hållbart sätt. har i betänkande 2013/14:CU32 föreslagit att ska anta regeringens förslag. ska behandla ärendet . Utskottet konstaterar att det är svårt för ungdomar att få egen bostad, inte minst i storstadsregionerna. Detta kan göra det svårare för ungdomar att studera och komma in på arbetsmarknaden. Sammantaget anser dock utskottet att det görs många insatser för att öka rörligheten på bostadsmarknaden och underlätta för unga människor att få bostad. Motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärdsplan för ungdomar som drabbas av psykiska problem. Jämför reservation 16 (S). Ungdomars psykiska hälsa är ett prioriterat område inom ungdomspolitiken. Regeringen beslutade om handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa, i vilken barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik prioriteras. Totalt avsätts ca för satsningen –2016. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fått i uppdrag att genomföra en kartläggning för att öka kunskapen om hur ungdomar med självupplevd psykisk ohälsa upplever sina svårigheter, vilka sätt de använder för att hantera dessa svårigheter och vilka resurser i det offentliga och civila samhället målgruppen upplever att de kan få stöd ifrån. För uppdraget har myndigheten tillförts och . Uppdraget ska redovisas senast . Regeringen avser att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att genomföra en jämställdhetssatsning med fokus på att främja unga kvinnors och unga mäns psykiska hälsa och välbefinnande. Regeringen gör vidare bedömningen att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor bör få i uppdrag att ta fram en kunskapsöversikt om arbetet med ungdomar som varken arbetar eller studerar. Kunskapsöversikten bör innefatta en kartläggning av hinder för att dessa ungdomar ska få sysselsättning och för att stärka deras psykiska hälsa, metoder som visat sig fungera för att stärka dessa ungdomars psykiska hälsa samt hur samverkan mellan berörda aktörer kan förstärkas. I kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 13 föreslås att alla kommuner ska instifta en åtgärdsplan för ungdomar som drabbas av psykiska problem. I motionen framförs att ansvarsfördelningen ska vara tydlig i vårdkedjan. Lösningarna kan vara olika i olika kommuner men det bör finnas dels en väg in i systemet, dels tydlighet i fråga om vad varje aktör i systemet ansvarar för och hur samverkan, samordning och uppföljning ska gå till. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor konstaterar i rapporten 2013 – Hälsa och utsatthet att de flesta unga mår bra men att andelen som mår dåligt inte minskar. Var tredje ung flicka, 16–, uppger att hon regelbundet har besvär av ängslan, oro eller ångest. Bland killar i samma ålder är det . Andelen unga som får antidepressiva läkemedel har ökat kontinuerligt . fick fick av tjejerna i åldern 20–och av killarna antidepressiva läkemedel på recept. Uppföljningen visar också att av dödsfallen i åldersgruppen 15–är orsakade av självmord; i åldersgruppen 20–är av dödsfallen orsakade av självmord. Självmord är vanligare bland killar än bland tjejer. har senast behandlat frågor om psykisk ohälsa i betänkande 2013/14:SoU10 s. 55 f. (rskr. 2013/14:176). De allmänna bestämmelserna om den psykiatriska vårdens innehåll och utförande finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL. Av HSL framgår att tillsammans med kommunen ska upprätta en individuell plan när den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från . Planen ska upprättas om eller kommunen bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda, och om den enskilde samtycker till att den upprättas. Arbetet med planen ska påbörjas utan dröjsmål. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som vidtas av någon annan än kommunen eller , och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Motsvarande bestämmelser finns i 2 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453). Som framgått ovan beslutade regeringen om en Plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa (PRIO-plan, S2012.006). Handlingsplanen ska genom att lyfta fram ett antal strategiska prioriterade områden och därtill kopplade insatser utgöra en grund för regeringens arbete på området –2016. Planen består av ett antal åtgärder som riktar sig till grupper som särskilt riskerar att drabbas av psykisk ohälsa samt insatser för att förbättra situationen och bidra till återhämtning för personer med psykisk ohälsa. Syftet är att genom stöd till strategiska insatser inom vård och omsorg skapa förutsättningar för ett långsiktigt förändringsarbete som kan ge hållbara vinster för framtiden. ingick regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) en överenskommelse om stöd till riktade insatser för att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. träffades en överenskommelse mellan regeringen och SKL om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa 2013. Överenskommelsen syftade till att uppmuntra och stärka utvecklingsarbetet med insatser till barn och unga med psykisk ohälsa samt till personer med omfattande eller komplicerad problematik. har i uppdrag att genomföra en bedömning av om kommuner och landsting har uppnått de uppställda grundkraven och prestationsmålen. Utskottet ser med oro på de problem som finns med ungdomars psykiska ohälsa. Det är angeläget med insatser för att hantera dessa problem. Utskottet noterar att bl.a. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, och har uppdrag som rör frågor kring ungas ohälsa. Vidare har regeringen beslutat om en handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016. avser regeringen att inom planen avsätta ca på insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa är ett prioriterat område i den handlingsplanen. Mot bakgrund av det pågående arbetet på området avstyrker kulturutskottet motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 13. Skärpta åtgärder mot langning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ge polisen utökade befogenheter i samband med langning. Jämför reservation 17 (S). Socialdemokraterna begär i kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. yrkande 12 en utredning om att ge polisen utökade befogenheter i samband med langning. I motionen framförs också att det behövs en skärpning av straffet för langning. har lämnat ett tillkännagivande till regeringen om en nationell handlingsplan för minskat alkoholbruk bland ungdomar (bet. 2013/14:SoU14, rskr. 2013/14:197). anförde bl.a. att regeringens strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken är bra. Utskottet ansåg dock att det behövs ännu högre ambitioner i arbetet med att få ungdomar att dricka mindre alkohol. Insatserna måste koordineras och en handlingsplan skulle kunna samla de frågor som specifikt rör ungdomars alkoholbruk. I handlingsplanen bör det konkret framgå hur det förebyggande arbetet på lokal, regional och nationell nivå ska samverka. avstyrker mot bakgrund av det beslutade tillkännagivandet motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 12. Strategier för att minska barns och ungas utsatthet på nätet Utskottets förslag i korthet avslår bl.a. ett motionsyrkande om behovet av nätvandrare och om utveckling av interaktiv rådgivning på nätet för unga. Motionsyrkandena avslås med hänvisning till de insatser som redan görs för att stödja ungdomar på nätet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fick 2013 i uppdrag att göra insatser för att förebygga trakasserier, kränkningar och hot som riktas mot flickor och pojkar samt unga kvinnor och unga män via internet och andra interaktiva medier. Inom ramen för uppdraget ska myndigheten sammanställa och sprida information om lagstiftning och annan relevant information, t.ex. om vart ungdomar kan vända sig om de blir utsatta. Informationen ska rikta sig till ungdomar, till verksamheter som möter ungdomar och till föräldrar. Uppdraget ska redovisas . I motion 2013/14:Kr262 av m. fl. (FP) yrkande 2 framförs behovet av nätvandrare samt en utveckling av interaktiv rådgivning. I samma motions yrkande 4 framhålls behovet för självmordsbenägna att kunna hitta samhällets och frivillighetsorganisationers stödsidor. I motionens yrkande 5 anförs behovet av en utredning om att motverka och förebygga suicidhets på internet. I motion 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 29 anförs att det behövs särskilda strategier för att minska barns och ungas utsatthet på nätet och i sociala medier. I motionen framförs att regeringen bör återkomma med förslag på detta område. Utskottet har tidigare, senast i betänkande 2012/13:KrU5, behandlat likartade yrkanden och då redovisat de insatser som görs på området. Utskottet kan därutöver konstaterar bl.a. att fick i uppdrag av regeringen att stärka unga i åldern 12–mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier. Uppdraget ska redovisas . , nuvarande Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälle, gav ut flera publikationer om unga, ungdomar och internet. Bland annat Nätkränkningar – en studie av svenska ungdomsnormer och beteenden (), Hat på nätet () och Får man skriva vad man vill på Internet, (). Utskottet noterar att regeringen beslutade direktiv för en särskild utredare att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den enskildes personliga integritet, särskilt när det gäller hot och kränkningar på internet. Uppdraget ska redovisas . Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att många varierande och angelägna insatser har genomförts och görs för att skapa säkrare miljöer på nätet för barn och unga och för att ta vara på och öka barns och ungas mediekompetens. Motion 2013/14:Kr262 (FP) yrkandena 2, 4 och 5 och motion 2013/14:So664 (MP) yrkande 29 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att tillsätta en kommitté för att granska rättsprocessen kring sexualbrott och om rätt till målsägandebiträde vid rättsprocesser som rör sexualbrott mot unga. Jämför reservation 18 (S, V). Regeringen redogör i propositionen för insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck samt tvångsäktenskap och barnäktenskap. En av de grupper som löper hög risk att fara illa är de barn och ungdomar som riskerar att bli eller blir gifta mot sin vilja eller som blir utsatta för hedersrelaterat våld och förtyck. Regeringen har gjort insatser för att öka kunskapen om ungdomars utsatthet för hedersrelaterat våld samt tvångsäktenskap och barnäktenskap och för att stärka skyddet för utsatta individer. Regeringen har vidtagit åtgärder för att se över hur arbetet mot mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, ska utvecklas och förstärkas. utnämnde regeringen en nationell samordnare mot våld i nära relationer som bl.a. fick i uppdrag att samråda med berörda aktörer, bidra till att befintlig kunskap på området sprids och får bättre genomslag i praktiska verksamheter och överväga hur förebyggande insatser mot våld kan utvecklas och genomföras (dir. 2012:38). Uppdraget ska redovisas . tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utarbeta en nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Uppdraget, som ska redovisas , omfattar våld som drabbar kvinnor i nära relationer och våld som utövas mot kvinnor av bekanta eller helt okända män. fattade regeringen beslut om skrivelsen Åtgärder för att stärka barnets rättigheter och uppväxtvillkor i (skr. 2013/14:91). Skrivelsen innehåller en ny handlingsplan för skydd av barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp. Regeringen har överlämnat en proposition med ett antal lagförslag som ska stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap samt tillträde till konvention om våld mot kvinnor, prop. 2013/14:208). Propositionen behandlades av (bet. 2013/14:JuU30, rskr. 2013/14:263). Socialdemokraterna begär i kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. yrkande 10 att en kommitté tillsätts för att granska rättsprocessen kring sexualbrott, från anmälan till dom. I samma motions yrkande 11 föreslås en rätt till målsägandebiträde vid rättsprocesser som rör sexualbrott mot unga. Motionärerna menar att en målsägande ska ha rätt till ett målsägandebiträde redan när brottsanmälan sker för att förbättra tryggheten för den som har utsatts för våld eller sexualiserat våld. har lämnat ett yttrande i protokollsform över motion 2013/14:Kr16 av i m. fl. (S) yrkandena 10 och 11. Protokollet bifogas betänkandet. anför bl.a. följande: I de aktuella motionsyrkandena efterfrågar motionärerna dels en översyn av rättsprocessen kring sexualbrott, yrkande 10, dels att målsägandebiträden ska förordnas tidigare vid rättsprocesser rörande sexualbrott, yrkande 11. Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden som det i yrkande 10 (bet. 2013/14:JuU37). Utskottet biföll delvis yrkandena och föreslog med stöd av sin initiativrätt att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att dels granska varför så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom, dels se över lagstiftningen när det gäller våldtäkt. Mot beslutet reserverade sig MP och V i viss del. behandlade liknande motionsyrkanden som det i yrkande 11 (bet. 2012/13:JuU20 s. 22 f.) Utskottet avstyrkte då dessa yrkanden. Mot besluten reserverade sig S och V (reservation 9). Utskottet har därefter behandlat ett liknande yrkande förenklat (bet. 2013/14:JuU16). Vad gäller yrkande 10 anser utskottet att det bör avstyrkas då det får anses tillgodosett genom det tillkännagivande som gjort till regeringen med anledning av betänkande 2013/14:JuU34. Utskottet hänvisar i övrigt till vad som anfördes i det betänkandet. Företrädarna för MP och V har en avvikande mening vad gäller yrkande 10. De hänvisar till vad de anförde i sin ovan nämnda reservation och anser att kulturutskottet ska tillstyrka motionsyrkandet med den begränsning som framgår av reservationen. När det gäller yrkande 11 har utskottet inte någon annan uppfattning än den som redogörs för i de ovan nämnda betänkandena. Utskottet som hänvisar till vad som där anfördes, anser således att kulturutskottet ska avstyrka det aktuella motionsyrkandet. Företrädarna för S och V har en avvikande mening när det gäller yrkande 11.