bet · H201SfU3 · 2014-12-09 00:00:00 — Den som får preliminärt bostadsbidrag är skyldig att anmäla ändringar av inkomsten och andra förhållanden som kan påverka bidragets storlek. Det slutliga bostadsbidraget bestäms när inkomsttaxeringen som bidraget har betalats ut för är klar. Om hushållet har fått ett för lågt preliminärt bidrag betalar ut ytterligare bidrag. Om hushållet i stället har fått ett för högt preliminärt bidrag kan hushållet bli återbetalningsskyldigt. Skyldigheten att betala ut bidrag eller att återbetala vad som har betalats ut för mycket gäller dock bara om skillnaden mellan det slutliga och preliminära bidraget är eller mer. Den handläggande myndigheten får helt eller delvis efterge krav på återbetalning om det finns särskilda skäl. m.fl. (KD) har i partimotion 2014/15:2551 yrkande 2 begärt ett tillkännagivande om behovet av att prioritera familjer som lever i en ekonomiskt utsatt situation. Motionärerna anger att de familjer som lever i ekonomisk utsatthet bör prioriteras genom att höja barnandelen i bostadsbidraget. I motion 2014/15:2010 av och (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ta bort strikt betalningsansvar för bostadsbidrag. Motionärerna anger att det strikta betalningsansvaret då mottagaren inte är ansvarig för felet och inte heller har insett eller borde ha insett felaktigheten inte är motiverad. I synnerhet då det drabbar personer som kan förväntas redan ha en utsatt ekonomisk situation är det angeläget att lagstiftningen ändras. I motion 2014/15:2752 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över reglerna för bostadsbidrag. Enligt motionären utesluts unga ensamstående utan barn från möjligheten till bostadsbidrag. De grupper i samhället som i första hand bör få rätt till bostadsbidrag är barnfamiljer och yngre personer utan barn, vilket också är den målgrupp bidraget riktar sig till. har regeringen i budgetpropositionen konstaterat att det finns en trend att andelen barnhushåll med bostadsbidrag minskar. Genom eftergifts- och jämkningsmöjligheterna ges en möjlighet att ta hänsyn till de återbetalningsskyldigas ekonomiska och sociala förhållanden. Med det anförda och då utskottet inte kan se något skäl att begära en översyn av bostadsbidraget eller ändra regelverket för återbetalning avstyrks motionerna 2014/15:2010 (KD) yrkande 2, 2014/15:2551 (KD) yrkande 2 och 2014/15:2752 (S). Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om möjligheten för kommuner att bevilja vårdnadsbidrag. avslår motionsyrkanden om vårdnadsbidraget i övrigt. Jämför reservationerna 10 (S, MP, V) och 11 (SD). En kommun kan lämna vårdnadsbidrag för barn som fyllt ett men inte . Ett villkor är att föräldrapenning med sjukpenningbelopp har lämnats för sammanlagt . Barnet måste också vara folkbokfört i kommunen. Vårdnadsbidrag kan betalas ut som ett skattefritt kommunalt bidrag på högst . Villkoret för att få fullt vårdnadsbidrag är att barnet inte utnyttjar den offentligt finansierade barnomsorgen. Föräldern kan förvärvsarbeta och få vårdnadsbidrag om barnomsorgen ordnas på något annat sätt. Vårdnadsbidraget kan inte lämnas till en vårdnadshavare som erhåller vissa ersättningar, t.ex. arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, introduktionsersättning eller föräldrapenning. Kommunerna får lämna reducerat vårdnadsbidrag som bestäms till en eller flera nivåer där nivån på bidraget svarar mot ett visst antal timmar i förskolan. m.fl. (M, C, FP, KD) har i flerpartimotion 2014/15:2643 yrkande 7 begärt ett tillkännagivande om att behålla möjligheterna för kommunerna att bevilja vårdnadsbidrag. I motion 2014/15:697 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ge kommunerna större frihet att besluta om vårdnadsbidragets storlek. m.fl. (SD) har i kommittémotion 2014/15:2495 yrkande 2 begärt ett tillkännagivande om att höja nivån på vårdnadsbidraget. Enligt motionärerna bör bidraget höjas från till . I motion 2014/15:2517 av m.fl. (SD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ge kommunerna möjlighet att själva bestämma hur högt vårdnadsbidraget ska vara. I motion 2014/15:1638 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att lagstiftningen av hänsyn till det kommunala självstyret inte ska begränsa beloppet för det kommunala vårdnadsbidraget till per kalendermånad. Utskottet, som anser att möjligheterna för kommunerna att införa vårdnadsbidrag har ökat utrymmet för den som vill ge barnet omsorg i hemmet utöver den tid som föräldraförsäkringen medger, noterar att i budgetpropositionen anges att regeringen avser att lämna förslag om att avskaffa möjligheterna för kommunerna att bevilja vårdnadsbidrag. Enligt utskottets mening bör regeringen i stället i enlighet med det anförda verka för att denna möjlighet för kommunerna bör finnas kvar. Utskottet föreslår således att tillkännager för regeringen vad utskottet anför om att behålla vårdnadsbidraget. Utskottet tillstyrker därmed motion 2014/15:2643 (M, C, FP, KD) yrkande 7. Utskottet är däremot inte berett att redan nu ta ställning till motionsyrkanden med den inriktningen att vårdnadsbidraget ska höjas eller att överlåta på kommunerna att bestämma vårdnadsbidragets storlek. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2014/15:697 (M), 2014/15:2495 (SD) yrkande 2, 2014/15:2517 (SD) yrkande 3 och 2014/15:1638 (KD). Mål för utgiftsområde 12 och regeringens resultatredovisning, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 12 punkt 2. Den omfördelande profilen i den ekonomiska familjepolitiken har successivt avtagit och behöver återinföras. Även ett jämställt föräldraskap är en naturlig utgångspunkt där arbetsbördan är jämnt fördelad mellan män och kvinnor, i arbetslivet och i hemmet. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och bör utifrån familjens livssituation och barnets behov agera i enlighet med barnets bästa. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden bör vara vägledande för utformningen av familjepolitiken, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad. Det är, som regeringen anger, eftersträvansvärt att samtliga politiska beslut bedöms utifrån deras konsekvenser för flickor och pojkar och deras livsvillkor. Regeringens förslag till nytt mål för utgiftsområdet bör därför tillstyrkas. Allmänt om föräldraförsäkringen, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2489 av (SD) yrkande 2 och 2014/15:84 av m.fl. (V) yrkande 2, 2014/15:883 av Skånberg (KD), 2014/15:2367 av (KD) yrkande 1 och 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkande 1. I frågor som rör föräldraförsäkringen bör barnets välmående och familjens valfrihet sättas främst. Barnperspektivet med barnets bästa i centrum måste vara fokus i familjepolitiken. Barn är olika och familjer har olika förutsättningar. Att tvångskvotera och tvinga nyblivna föräldrar ut i arbetslivet är inte bra. Diskriminering och skillnader i löneutveckling, pension, eller att det påverkar anställningsbarheten när man är i ålder för familjebildning måste motverkas. Skillnader och diskriminering kan dock inte avhjälpas genom kvotering i föräldraförsäkringen. I stället bör regeringen utreda hur man kan minimera de ekonomiska konsekvenserna av att ta ut föräldraledighet. Det är också viktigt att ge tydlig information om vilka rättigheter arbetstagare har vid familjebildning samt vilka skyldigheter arbetsgivare har. Allmänt om föräldraförsäkringen, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:84 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:883 av Skånberg (KD), 2014/15:2367 av (KD) yrkande 1, 2014/15:2489 av (SD) yrkande 2 och 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkande 1. Det är djupt oroväckande att målet om ett jämställt uttag av föräldradagar har tagits bort i regleringsbrev. Det visar bara hur bakåtsträvande den tidigare regeringens jämställdhetspolitik var. För att påverkansarbete ska bli mer strukturerat och kontinuerligt bör därför målet om ett jämställt uttag av föräldradagar återinföras i regleringsbrevet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Barnbidrag, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2845 av och (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2848 av och (SD) och 2014/15:381 av (M) och 2014/15:2643 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. är det önskvärt att barnbidraget utvecklas till att rikta sig till de barn och familjer som faktiskt är i behov av det. Regeringen bör därför utreda möjligheterna att göra barnbidraget frivilligt. Föräldrarna bör själva få välja om de fortsättningsvis vill lyfta barnbidraget eller inte. Regeringen bör även genomföra en utredning om hur många familjer som kan antas avstå från barnbidrag efter en sådan reform och hur stor besparing detta skulle innebära för staten. Vidare bör regeringen utreda följderna av, och lämpliga former för, att helt ta bort flerbarnstillägget fr.o.m. barn nummer fyra samt använda de frigjorda ekonomiska medlen till att öka tillägget för barn två och tre. Reserverade dagar i föräldrapenningen, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:161 av (SD), 2014/15:1013 av m.fl. (SD), 2014/15:2489 av (SD) yrkande 1, 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2014/15:646 av (M) och 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2014/15:84 av m.fl. (V) yrkande 1. De öronmärkta dagarna inskränker människors frihet attsjälva bestämma över sina liv. Staten ska ägna sig åt att skapa likarättigheter, inte fördela rättigheterna. I har föräldrar rätt att ta utföräldraledighet under barnets första 18 månader. Sammantaget ges varje familj med föräldrapenning fördelade jämnt mellan föräldrarna. Eftersom levnadsvillkoren för respektive familj skiljer sig åt finns en möjlighet att överlåta dagar föräldrarna emellan. är dock reserverade för respektive förälder. Det nuvarande regelverket bör slopas och föräldrarna bör återfå rätten att fördela dagarna efter sina unika behov och önskemål. Detta bör ge regeringen till känna. Reserverade dagar i föräldrapenningen, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:84 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2014/15:161 av (SD), 2014/15:646 av (M), 2014/15:1013 av m.fl. (SD), 2014/15:2489 av (SD) yrkande 1, 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2014/15:2551 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 3. Regeringen bör tillsätta en utredning som 2016 ska lämna förslag till förändring av föräldrapenningen. Uttaget av dagar måste bli jämställt och delas lika mellan föräldrar, utan möjlighet för dem att överlåta dagar, dvs. en individuell föräldraförsäkring. I de familjer som består av en förälder ska naturligtvis kunna tas ut av den föräldern. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. uttag av föräldrapenning, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1010 av m.fl. (SD) och 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2014/15:1655 av och (MP). Enligt det nuvarande regelverket kan föräldrarna ta ut föräldrapenning för samma dagar. Dock är det endast tillåtet med 30 sådana dagar och de kan heller inte tas av de som är reserverade för den enskilde föräldern. Antalet dubbeldagar bör ökas , eftersom de speciellt under barnets första tid efter förlossningen, kan underlätta för kvinnor som haft en lång och komplicerad graviditet och förlossning. Kvinnan kan behöva tid för att återhämta sig. Däremot bör det vara helt upp till föräldrarna att avgöra om dessa dubbeldagar ska utnyttjas och i vilken grad. Det nuvarande regelverket bör ändras så att även de reserverade dagarna får användas som dubbeldagar. Vad nu anförts bör ge regeringen till känna. Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2814 av m.fl. (SD) och 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2014/15:1599 av (M) yrkande 2, 2014/15:2004 av (KD) och 2014/15:2370 av (KD). Föräldrar till dödfödda barn i får ytterst begränsat stöd och de nu tillgängliga dagarna är varken tillräckliga ur ett psykiskt eller fysiskt perspektiv för att föräldrarna ska kunna återgå till arbetslivet. Det behövs en översyn av föräldraförsäkringen vad gäller antalet dagar som föräldrar till dödfödda barn är berättigade till. Även föräldrars möjligheter att stödja sina barn tid begränsas allvarligt av nu gällande regler. Möjligheten till uttag av tillfällig föräldrapenning för föräldrar med barn föreslås i förslag för minskat krångel (). Regeringen bör återkomma med förslag om detta. Graviditetspenningen är ytterligare ett område där förbättringar är nödvändiga. Reglerna bör uppdateras och göras mer generösa som mer resurser behöver skjutas till för att ge fler kvinnor och barn rätt till trygghet i graviditetens slutskede. Vidare bör man utreda formerna för hur föräldraförsäkringen skulle kunna reformeras så att familjens sammanlagda disponibla inkomst när en förälder lyfter föräldrapenning blir densamma, oavsett vilken av föräldrarna som är hemma. Även kostnaderna för en sådan reform bör beräknas. Det finns också anledning att se över regelverket för utbetalning av föräldrapenning. Mannen nekas föräldrapenning om faderskapet inte är fastställt och mamman inte kan medverka vid faderskapets fastställande. Det som anförts bör ge regeringen till känna. Jämställdhetsbonus, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1009 av m.fl. (SD) och 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2014/15:821 av (C) och 2014/15:2600 av (C) yrkande 12. Jämställdhetsbonusen bör avskaffas eftersom staten inte ska detaljstyra hur svenska småbarnsföräldrar fördelar tiden med sina barn. Detta bör ge regeringen till känna. Vårdnadsbidrag, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:697 av (M), 2014/15:1638 av (KD), 2014/15:2517 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2014/15:2643 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 7. Ingen ska behöva välja mellan barn och arbete. Föräldraförsäkringens utformning, med ersättning enligt inkomstbortfallsprincipen, tillsammans med en väl utbyggd förskola, gör att både kvinnor och män kan kombinera familj och arbete. Det vårdnadsbidrag som den tidigare regeringen har infört förändrar den familjepolitik som varit bra för både barnen och föräldrarna, och som gjort till en förebild. Vårdnadsbidraget cementerar en familjepolitik där kvinnor tar hand om barnen och männen om jobbet. Utvärderingarna av vårdnadsbidraget visar att det i huvudsak är kvinnor som använder det och är hemma med barnen till den mycket låga ersättningen. betraktar de flesta kvinnor sin rätt att försörja sig som självklar. Vårdnadsbidraget riskerar att kasta oss tillbaka till när kvinnor var helt beroende av sina mäns inkomst och därmed inte var självständiga. Vårdnadsbidraget begränsar kvinnors frihet och självbestämmande som männens tid med barnen minskar när huvuduppgiften blir att försörja familjen och pressen ökar för att klara av det. Också barnen förlorar när de begränsade resurserna används till bidrag. Barnen får inte chansen att ta del av förskolans pedagogiska verksamhet och den möjlighet att utvecklas och växa tillsammans med andra barn som den ger. Ofta är det de barn som bäst behöver förskolan som inte får tillgång till den. Vårdnadsbidraget cementerar könsroller, förhindrar att barn får tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och minskar resurserna till förskolan. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att vårdnadsbidraget ska avskaffas. Höjt vårdnadsbidrag, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkande 2. finns möjlighet att stanna hemma med sitt barn än vad föräldraförsäkringen medger; från det att barnet fyllt till det att barnet fyller finns möjlighet att få vårdnadsbidrag. Vårdnadsbidraget är dock alldeles för lågt. Eftersom vårdnadsbidraget är en principiellt viktig del i familjers självbestämmande och då summan måste ställas i relation till vad en plats inom barnomsorgen kostar samhället, bör ersättningen höjas från dagens till . Detta bör leda till att fler familjer som vill nyttja vårdnadsbidraget också har råd att göra det. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 2 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP) anför: ska vara en global förebild när det gäller utveckling, jämlikhet och jämställdhet samt i fråga om klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara enledande och inspirerande kraft i världen och vi bör investera gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet, i och hopp . Klyftor mellan barn bör överbryggas så att dessa har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle. befinner sig i ett allvarligt läge på flera viktiga områden med hög arbetslöshet. Överskottet har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. Vi anser att ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sade nej till vid valet . Socialdemokraterna, och ser fördelningen inom utgiftsområde 12 som en del av budgetpropositionens förslag som en helhet. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Vi anser att det är av särskild vikt att följa situationen för barnhushåll med låg ekonomisk standard. Andelen ensamstående föräldrar som har en ansträngd ekonomisk situation är fortsatt hög, detta gäller inte minst för utrikes födda föräldrar. Föräldrapenningens grundnivå bör därför höjas från per dag till per dag. En sådan höjning stärker ekonomin för barnhushåll med låga inkomster och är fördelningspolitiskt träffsäker. En höjd grundnivå når framför allt unga föräldrar som inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden och de som av andra skäl inte uppfyller kraven för att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Även hushåll där en eller båda föräldrarna är födda utomlands har en relativt sett hög andel föräldrapenning på grundnivå. Dessa hushåll löper högre risk för ekonomisk utsatthet. Höjningen av grundnivån kommer att öka hushållens ekonomiska standard. Ensamstående föräldrar, oftast mammor, har oftare en knappare ekonomi än föräldrar som är gifta eller sammanboende. Det drabbar barnen direkt. Dessutom utgörs ensamstående föräldrars disponibla inkomster till en större andel av familjeekonomiska stöd. Detta gäller särskilt de behovsprövade stöden. Underhållsstödet är inte knutet till prisutvecklingen i samhället och har inte höjts . Dagens underhållsstöd täcker inte längre hälften av normalkostnaden för barnet efter det att hänsyn har tagits till barnbidraget. Detta gäller särskilt de äldre barnen inom underhållsstödssystemet. Då många barn med låg ekonomisk standard lever i hushåll som är mottagare av underhållsstöd är det dessutom fördelningspolitiskt träffsäkert att höja underhållsstödet. Underhållsstödet bör höjas med och barn. Jämställdhetsbonusen har inte haft någon mätbar effekt och är dessutom ett krångligt sätt för föräldrar att få drivkrafter till ökad jämställdhet. Bonusen bryter inte de ojämställda strukturerna. Fördelning mellan kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning är fortfarande skev, vilket påverkar den ekonomiska jämställdheten negativt. Vi vill därför avveckla jämställdhetsbonusen . Föräldraförsäkringen, som syftar till att ge föräldrarna möjlighet att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete eller studier, har lett till att kvinnors deltagande i arbetskraften har ökat. Dessutom har en första och andra reserverad månad i föräldraförsäkringen haft tydliga effekter på ett jämnare uttag av föräldrapenningen. Vi anser att en tredje reserverad månad för vardera föräldern i föräldraförsäkringen är ett mer träffsäkert jämställdhetspolitiskt instrument för att åstadkomma ett jämställt föräldraskap liksom ett jämställt arbetsliv. Vi anser att förslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med regeringens framlagda förslag till budgetproposition. Sammantaget anvisar vi till utgiftsområde 12 . Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: I höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. I och med beslutet som togs i kammaren vill härmed tydliggöra vår ställning och vårt agerande. Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till vårt eget budgetförslag som hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bland annat sjuka, funktionsnedsatta, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer.