bet · H101UU15 · 2014-03-31 00:00:00 — Här måste människan och hennes arbete och kunskap sättas i centrum, och arbete åt alla och livslångt lärande främjas. De förnyade relationerna med måste utvecklas genom ett brett kunskapsutbyte mellan företrädare för olika delar av samhället, däribland forskningen, näringslivet, de fackliga organisationerna och kulturområdet. Svenska folkrörelsers samarbete med det civila samhället i är väl utvecklat. Detta samarbete bör uppmuntras och en satsning göras på ökat utbyte mellan svenska och afrikanska ungdomar. allmänt, punkt 3 – motiveringen (V) av (V). är en kontinent i snabb förändring. Men utvecklingen är långt ifrån entydig. Hindren för utveckling och fattigdomsbekämpning är många och komplexa – det kommer därför aldrig att finnas några enkla lösningar för de många utmaningarna i . ser att utveckling och fattigdomsbekämpning i kräver skuldavskrivningar, ett ökat bistånd, en klimatpolitik där de rika länderna och de multinationella företagen tar sitt ansvar, ett stärkt regelverk för vapenhandel, en reformering av IMF och , tydligare globala regler för utländska investeringar och rättvisa handelsregler. I grunden krävs en ny ekonomisk ordning med en tydlig omfördelning av makt och resurser från den rika världen till . går det inte att blunda för det faktum att är en kontinent som förändras. En rad länder har kunnat gå från att vara låginkomstländer till att bli medelinkomstländer, ofta tack vare höga råvarupriser. Arbetet med millenniemålen har gjort skillnad. Enligt har , , och redan fått ned sin barnadödlighet med två tredjedelar jämfört med , och har därmed uppnått det millenniemålet . Antalet afrikaner som har tillgång till rent dricksvatten har fördubblats . söder om är den region där spridningen av hiv och dödsfallen i malaria minskat mest. Arbetet med millenniemålen visar att förändring är möjlig. framtid är på inget sätt ödesbestämd. Klimatförändringarna, som redan drabbar oerhört hårt, har framför allt skapats utanför , och ansvaret vilar därför tungt på de industrialiserade staterna, inklusive . har föreslagit en satsning på i klimatbistånd , utöver dagens enprocentsmål för utvecklingssamarbetet, som en del i det ansvar som borde ta för de klimatförändringar i som vi varit med om att skapa. Om ska kunna ta sig an sina utmaningar har man inte råd att exkludera kontinentens kvinnor från politik och ekonomi. Hög mödradödlighet, ojämlik fördelning av resurser mellan män och kvinnor, mäns våld mot kvinnor, den höga andelen flickor som utestängs från utbildning m.m. skapar avgörande hinder för all form av samhällelig utveckling i . Varje strategi för utveckling och fattigdomsbekämpning som vill vara framgångsrik måste därför inkludera ett tydligt jämställdhetsperspektiv. har en av världens mest progressiva lagstiftningar för hbtq-personer (homosexuella, bisexuella, transpersoner och queerpersoner). Men i alltför många länder hotas hbtq-personer av fängelsestraff, trakasserier, våld och mord. kan spela en nyckelroll i att stötta de modiga afrikanska hbtq-personer som organiserar sig i många länder på kontinenten i kamp för sina intressen. Utmaningarna för och dess folk är många, men det är också möjligheterna. kan och bör på ett avgörande sätt spela en roll för att bidra till en positiv utveckling. Vår roll i kampen mot apartheid, vår militära alliansfrihet och vår i stora delar avsaknad av kolonial historia på kontinenten ger en möjlighet att vara en länk mellan och såväl som att vara en positiv kraft i enskilda länder. , punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U274 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 89. FN-ledda domstolar har visat sig vara ett effektivt instrument i jakten på krigsförbrytare. Det är viktigt att krigstribunaler bedömer massvåldtäkter och systematiska våldtäkter som krigsförbrytelser och att internationella styrkor söker efter, arresterar och överlämnar de efterlysta krigsförbrytarna. Genusperspektivet måste finnas med i det dagliga arbetet. För att fler krigsförbrytare ska gripas och ställas inför rätta bör agera för att FN ska inrätta en särskild tribunal liknande den tribunal som inrättades i Arusha i efter folkmordet i . Den särskilda tribunalen bör inrättas för att pröva de krigsförbrytelser som begåtts i . Trots att våldet och övergreppen fortsätter i de östra delarna av landet är det märkbart tyst från den om situationen för alla de människor som drabbas, inte minst de många kvinnor som utsätts för systematiskt, sexuellt våld. har en lång tradition av engagemang för . Det är bra att har bidragit med humanitärt bistånd till DRK, vilket har kanaliserats genom FN-organ och svenska och utländska humanitära frivilligorganisationer. Men även om bistår med humanitära insatser måste andra åtgärder till för att få stopp på våldet. Situationen i landet med konflikter, naturkatastrofer och en svag statsapparat gör människors sårbarhet stor. I få länder har plundringen och den ekonomiska exploateringen tagit sig så blodiga uttryck som i DRK. Utländska makters och multinationella företags kamp om landets naturresurser har varit en röd tråd genom landets historia. En bräcklig fred framförhandlades mellan rebellgrupper och DRK:s regering. pågår dock stridigheter i landet, framför allt i de östra delarna. Fred i DRK förutsätter att plundringen av landets naturtillgångar upphör, att vinsterna från landets gruvor kommer befolkningen till del och att illegitima skulder skrivs av. Kampen om mineralerna är fortfarande en av de avgörande faktorer som driver stridigheterna vidare. Ansvaret för våldet och kriget i DRK vilar tungt på de multinationella företag som är verksamma i landet och de länder som backar upp företagen. I många fall har utländska företag beväpnat och finansierat lokala rebellgrupper och miliser och spelat ut dem mot varandra för att garantera den egna verksamheten. De företag som importerar naturresurser bör se till att framställningen sker under förhållanden där rätten till liv kan skyddas och där mänskliga rättigheter inte kränks. måste i FN och EU verka för ett ingripande mot plundringen av DRK:s naturtillgångar. – , punkt 7 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U216 av och (båda KD), 2012/13:U250 av (FP), 2012/13:U255 av m.fl. (S), 2012/13:U258 av (M), 2012/13:U263 av Arhe Hamednaca m.fl. (S), 2012/13:U265 av och (båda C), 2012/13:U301 av och (båda FP), 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 31, 2012/13:U337 av (M), 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:U236 av Arhe Hamednaca m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:U244 av (M), 2013/14:U255 av i och (båda S) och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 42. Situationen för de mänskliga rättigheterna i har successivt kraftigt försämrats och landet är en av mest hårdföra diktaturer. Ett avgörande steg i denna utveckling togs 2001, då regimen stängde 8 tidningar och arresterade 15 journalister. är ett av de få länder som saknar oberoende tidningar. En av de arresterade journalisterna var den svenske medborgaren . har olika svenska regeringar försökt få frisläppt genom s.k. tyst diplomati. Det är uppenbart att denna strategi misslyckats. Därför är det hög tid att går över till en mer offensiv strategi, t.ex. genom att skicka en hög representant till . måste i alla kontakter med , bilateralt och genom multilaterala organisationer, kräva omedelbara frisläppande. , punkt 9 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U312 av m.fl. (MP) yrkande 4. Trots att förbjudit och senare kriminaliserat slaveri fortsätter det att vara accepterat i landet, och slavar köps och säljs öppet. Det är allvarligt att inte ett enda fall har tagits upp i domstol trots kriminaliseringen som beslutades . I stället straffas personer som protesterar mot slaveriet. bör fördöma att de som protesterar mot slaveri straffas och att de som begår den kriminaliserade handlingen att hålla någon som slav inte lagförs. , punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U304 av m.fl. (SD) yrkande 6. I har ett antal attacker mot kristna utförts av den islamistiska gruppen Boko Haram. Vissa delstater har tagit beslut som lett till att kristna blivit utsatta för begränsningar i skolorna, hot om kidnappning, tvångsäktenskap, nekade anställning samt rent vatten och hälsovård. Det är förenat med risker att konvertera till kristendom och farligt för kyrkor att ta emot nyomvända. Självmordsbombare har utfört attentat under pågående gudstjänst. bör tydligare visa sitt stöd för utsatta kristna i och fördöma Boko Harams våldsamma attacker. Inom ramen för FN och EU bör verka för att de kristnas säkerhet garanteras och våldsamheterna upphör. , punkt 12 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 12. Konflikten i kan inte enbart beskrivas som ett inbördeskrig. Den militanta islamistgruppen har fått stöd utifrån. Grannländerna och har beväpnat och stött olika väpnade grupper som har ingripit militärt i , som en del av landets s.k. krig mot terrorismen. Tydligast uttryck tog sig denna yttre inblandning genom invasion av . har deltagit i den insatsen utanför , vilken leds av EU. Insatsen har ett tydligt FN-mandat med huvudsyftet att garantera säkerheten för de humanitära transporterna till . Det krävs dock betydligt mer än militära insatser för att komma till rätta med den omfattande piratverksamheten utanför . Bland annat måste rovfisket i området, från bl.a. europeiska fiskefartyg, och dumpningen av giftigt avfall i havet upphöra, så att fler somalier får möjlighet att försörja sig på fiske. Efter att en fredsplan undertecknats av flera somaliska ledare 2011, ett nytt klanbaserat parlament skapats och en ny president valts kan en positiv utveckling noteras. har möjligheter att spela en roll för en positiv utveckling i landet, bl.a. till följd av medlemskapet i den numera avvecklade internationella kontaktgruppen för och genom den kunskap och de kontakter som finns bland invandrade från i . bör i EU, FN och andra internationella forum verka för att ett långsiktigt arbete för en freds- och försoningsprocess som både behandlar förhållandena i och förhållandet mellan landet och de grannländer som är inblandade i konflikten i . Det är av central betydelse att kvinnor inkluderas i freds- och försoningsarbetet. Det nuvarande vapenembargot måste upprätthållas och efterlevas så att tillförseln av vapen upphör. , Sydsudan, punkt 13 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:U316 av m.fl. (MP) och 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 74 och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 86. ägde fredliga protestaktioner, framför allt studentprotester, rum i . Även 2012 och 2013 ägde fredliga studentprotester rum på flera håll i . Protesterna spreds även utanför studentkretsar, vilket enligt många förklaras av en snabb tillbakagång i ekonomin efter delningen av landet i och med att Sydsudan blev en självständig stat, vilket bl.a. medförde minskade oljeintäkter och ökad inflation. drog i gång en kampanj för att fängsla människorättsförsvarare som regeringen kopplade till pågående protester. Flera människorättsorganisationer, däribland Human Rights Watch, Defenders, och den sudanesiska student- och ungdomsorganisationen rapporterade om orättfärdiga fängslanden och flera fall av tortyr och kränkande behandling utförd av säkerhetspersonal. har också uppmärksammat att sudanesiska myndigheter har fängslat åtskilliga personer som är, eller misstänks vara, aktiva inom The Peoples Liberation Movement-North (SPLM-N), en förbjuden utbrytargrupp ur det regerande partiet Peoples Liberation Movement. Många greps på grund av sin etnicitet och på oklara grunder och förvägrades möjlighet att träffa advokater eller sina familjer. bör uppmana att upphöra med alla former av trakasserier mot människorättsförsvarare, som har legitim rätt att uttrycka sina åsikter enligt artikel 19 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, och att även i övrigt respektera mänskliga rättigheter. och Sydsudan har stora fyndigheter av gas och olja. Den ojämlika fördelningen av vinsterna från dessa naturtillgångar har skapat starka inre motsättningar, som olika stormakter som och inte dragit sig för att utnyttja för egna intressen. har blivit en arena för en kamp mellan stormakter. Anklagelserna mot de utländska oljebolagen i landet måste utredas grundligt och de som drabbats till följd av oljeutvinning ersättas. Omvärlden måste också agera för att framtida oljeutvinning inte ska ske på bekostnad av de mänskliga rättigheterna. allmänt, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U208 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4. kan spela en positiv roll i genom att bygga vidare på de starka band som finns mellan och regionen och som har byggts upp av de många invandrade i med latinamerikansk bakgrund, de svenska solidaritetsrörelserna med och det utvecklingssamarbete som har bedrivit där. Regeringen har dock nedprioriterat relationerna till och förminskat roll i regionen. Den ignorerar i stort sett de omfattande brotten mot de mänskliga rättigheterna i , och , vilket förstärker bilden av en regering som har dubbla måttstockar för mänskliga rättigheter. Det har blivit uppenbart att regeringen låter den s.k. transatlantiska länken, med andra ord relationerna till , styra förhållningssätt till . förändras snabbt, och samarbete med länder behöver utvecklas. Det är hög tid för att formulera en svensk utrikespolitik som stöder ett demokratiskt, rättvist och oberoende . Det behövs ett fördjupat och breddat samarbete och utbyte mellan och länderna i regionen, inom såväl handel, ekonomi, forskning och fattigdomsbekämpning som fredsfrämjande arbete, demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen bör återkomma till med en heltäckande strategi för ett ökat svenskt samarbete och utbyte med . Handel och handelsregler är centrala för möjligheterna till ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Exemplen är många på hur orättvisa handelsregler har hindrat utvecklingen och i stället fördjupat fattigdom och klyftor. behöver en handelspolitik som motverkar dagens ojämlika förhållanden och som bidrar till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. Associeringsavtal är de mest långtgående avtal som EU sluter med länder eller grupper av länder. EU har slutit en rad associeringsavtal med länder i . Associeringsavtalen har fått hård kritik av enskilda regeringar, men framför allt av sociala rörelser och det civila samhället i både och eftersom liten, eller ingen, hänsyn tas till fattiga människors behov. I stället ligger tyngdpunkten på att stärka europeiska storföretags intressen på bekostnad av länders handlingsutrymme att välja sin egen politik för att bekämpa hunger och fattigdom. bör som medlem i EU agera för att frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart nyttjande av naturresurser tas upp inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med latinamerikanska länder. Frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, SRHR-frågor, är fortfarande kontroversiella i stora delar av . organiserar sig kvinnor och en del män för förändring. Dessa modiga krafter behöver omvärldens stöd. Tyvärr har stöd till kvinnorörelse till stor del avvecklats i samband med att det svenska utvecklingssamarbetet fasades ut. Detta skedde i ett läge då landet precis hade infört ett totalt abortförbud. Stödet till kvinnorörelse måste nu öka. måste såväl som enskilt land som i egenskap av medlem i EU och FN lyfta SRHR-frågorna i dialogen med stater. , punkt 15 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U208 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:U222 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2012/13:U306 av m.fl. (S) yrkande 85 och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkande 98. har i ett gott rykte för vårt långvariga utvecklingssamarbete för att stärka arbetet med mänskliga rättigheter, lämna stöd till fredsprocessen och agera utan egenintresse. bör som enskilt land kräva att parterna i de pågående colombianska fredssamtalen ska uppfylla sina skyldigheter att värna säkerheten och de mänskliga rättigheterna för befolkningen och agera för att EU och FN ställer motsvarande krav på parterna i den interna väpnade konflikten. påbörjades fredsförhandlingar mellan den colombianska regeringen och Farcgerillan. Den förra norska regeringen spelade en aktiv roll för att få till stånd förhandlingarna. Det är viktigt att fler länder engagerar sig i fredsförhandlingarna och sätter press på parterna så att de når en uppgörelse. Den colombianska fredsprocessen är inne i ett känsligt skede. Stort hopp sätts till de pågående fredssamtalen i mellan regeringen och Farcgerillan, men någon uppgörelse är ännu inte i hamn. Havannaprocessen omfattar enbart Farcgerillan, vilket är ett problem i sig. Det talas dock om att förhandlingar kan påbörjas också med . bör mer aktivt stötta fredsprocessen, bl.a. genom att erbjuda stöd till förhandlingar med andra grupper. Det är viktigt att även beakta en fas när träder in i postkonfliktskedet och att då stödja övergången till ett fredligt samhälle, vilket kommer att ta . , punkt 16 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U222 av m.fl. (MP) yrkande 3. är ett exempel på att allt inte är vunnet när en väpnad konflikt upphör och demokrati införs. Säkerheten i är i princip icke-existerande, och motsättningarna mellan olika aktörer är enorma. En av konflikterna äger rum mellan urbefolkningen och multinationella företag som får statens tillstånd att exploatera markområden utan samråd i vederbörlig ordning. har människor dödats antingen vid manifestationer eller i utomrättsliga avrättningar. Det svenska stödet till MR-organisationer i har inneburit en trygghet för dessa och ett uttryck för att omvärlden håller ett vakande öga på vad som sker i landet och att regeringen därmed inte kan behandla medborgarna i strid med internationell rätt eller i strid med landets lagstiftning. Det är långt kvar innan kan sägas vara en stabil demokrati där respekten för allas mänskliga rättigheter garanteras. har spelat en viktig roll i den tidigare fredsprocessen och bör fortsätta att spela en viktig roll i uppbyggnaden av demokrati och en fungerande rättsstat. Det kan vi göra dels genom bistånd, dels genom att via ambassaden ha en stark och tydlig närvaro i landet med fokus på stöd till demokrati och rättsstatsbyggande. , punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U304 av m.fl. (SD) yrkande 5. Rapporter gör gällande att strikta antihädelselagar har drabbat kristna. Exempelvis anklagades en flicka med Downs syndrom för att ha bränt upp sidor ur . Detta orsakade stor uppståndelse och ledde till att hundratals kristna fick fly från byn där flickan bodde. Fallet ledde till att FN kritiserade hårda antihädelselagar, vilket i sin tur kan ha påverkat att den person som antagligen fabricerat brända sidor ur blev gripen. Han blev dock inte fälld, och fallet är nu nedlagt. Självmordsbombare har slagit till mot personer på väg hem från kyrkan och dödat och skadat ett stort antal personer. Mot denna bakgrund är det av vikt att visar sitt tydliga stöd för utsatta kristna i och inom ramen för FN och EU verkar för en fortsatt skarp kritik mot landets antihädelselagar och våldet mot kristna. självständighet i utrikespolitiken (SD) (SD) anför: anser att det är viktigt att har en stark och självständig röst i världen som försvarar demokrati och mänskliga rättigheter. Vi kan också se behov av gemensamma ställningstaganden i stora utrikespolitiska frågor, men vi vill att det ska ske genom konsensus och på mellanstatlig basis. kan inte ställa sig bakom den utveckling som sker i EU, att allt mer av utrikespolitiken ska förflyttas från respektive medlemsland till EU och EU:s utrikestjänst. Regeringen och utrikesministern har uttryckt att EU:s utrikespolitik är vår utrikespolitik. I FN måste i hög grad anpassa sig efter EU:s gemensamma linje trots att som land är medlem i FN och generöst bidrar ekonomiskt till FN. anser att regeringen i EU bör värna och stärka svenska utrikespolitiska intressen i stället för att på det här sättet helt överlåta svensk utrikespolitik åt EU. I detta betänkande om mänskliga rättigheter anser vi att det finns ett stort fokus på EU:s gemensamma linje, och vi hade gärna sett fler uttalanden om vad vår svenska regering har för inställning. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden 2010/11:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.1 Afrikapolitiken, ett samarbete i förändring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 13 . Motion från allmänna motionstiden 2011/12:U315 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.1 Afrikapolitiken – ett samarbete i förändring. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:U201 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i varje form av kontakt med ska ta upp de omfattande och grova brotten mot yttrande- och tryckfrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att etniska och religiösa minoriteters kulturella, språkliga och religiösa rättigheter respekteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ska verka för att svenska multinationella företag undertecknar globala ramavtal för att förbättra situationen för kinesiska arbetare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i varje kontakt med ska ta upp ett stopp för användandet av dödsstraff. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör agera för att svenska företag i ska uppträda som mönsterarbetsgivare när det gäller arbetstider, arbetsmiljö, lönesättning och fackliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den bör verka för att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter. 2012/13:U202 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i relationerna med måste uppmärksamma frågan om allvarliga människorättskränkningar i . 2012/13:U216 av och (båda KD):