bet · H101TU17 · 2014-06-04 00:00:00 — 2013/14:TU17 Luftfartsfrågor I detta betänkande behandlar utskottet 18 yrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsförslagen rör bl.a. flygplatsfrågor, miljöfrågor och flygtrafikledning. Utskottet framhåller att transportpolitiken ska präglas av ett trafikslagsövergripande perspektiv med ett stort regionalt och lokalt inflytande över trafikens infrastruktur. Det innebär att alla trafikslag nyttjas på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt och att luftfarten där ingår som en viktig del. Utskottet framhåller att flyget ingår som en del i ett miljöanpassat transportsystem. Flygets miljöaspekter måste tas på största allvar. är flyget viktigt för att fungerande kommunikationer ska kunna uppnås, i synnerhet för ett till ytan stort och glesbefolkat land som . Utskottet påpekar att ett aktivt miljöarbete vid flygplatser är ett av många viktiga områden för att transportsektorn ska kunna bidra till att uppställda miljökvalitetsmål nås samt att flyget numera ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Utskottet uttalar också att även fortsättningsvis är viktig för ett väl fungerande flygsystem. När det gäller flygtrafikledningstjänsten lägger utskottet, med delvis bifall till ett motionsyrkande, fram ett lagförslag som utskottet har utarbetat och som innebär att luftfartslagen ändras så att rätten att ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen, eller ge någon annan ett sådant uppdrag, inte ska gälla flygplatser som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Utskottet framhåller att flygtrafikledningstjänsten, som är en mycket viktig myndighetsutövning, huvudsakligen bör utföras av en myndighet och att det är synnerligen angeläget att Försvarsmaktens behov kan tillförsäkras i alla beredskapslägen. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet avstyrker samtliga övriga motioner. I betänkandet finns åtta reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 1 (S) Flygplatsfrågor och övriga infrastrukturfrågor 2013/14:So548 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:T205 av (MP), 2013/14:T362 av m.fl. (S), 2013/14:T378 av (M), 2013/14:T438 av (S), 2013/14:T451 av (FP), 2013/14:T469 av och (båda S), 2013/14:T494 av m.fl. (S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 49. Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2013/14:T324 av och (båda MP) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 48. Reservation 4 (S, V) Reservation 5 (MP) antar utskottets förslag till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500) i bilaga 2. Därmed bifaller delvis motion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 47. Reservation 6 (M, FP, C, KD) 2013/14:T433 av (S) och 2013/14:T435 av och (båda S). Reservation 7 (MP, V) Byte av namn på flygplats 2013/14:T281 av och (båda KD) och 2013/14:T368 av m.fl. (FP, S). 2013/14:T440 av och (båda SD). Reservation 8 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 18 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. flygplatsfrågor, miljöfrågor och flygtrafikledning. En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilaga 1. Utskottet tar också initiativ till en lag om ändring i luftfartslagen (2010:500). Vid sitt sammanträde beslutade utskottet att ge utskottets kansli i uppdrag att ta fram förslag till en lagrådsremiss om återreglering av flygtrafiktjänsten vid flygplatser som ägs eller drivs av staten eller av en juridisk person där staten har ett bestämmande inflytande, för att ska kunna ta ett initiativ till lagstiftning om detta. Ledamöterna från M, FP, C och KD reserverade sig mot beslutet och angav att ett sådant uppdrag inte kunde ges utan att utskottet först tagit del av synpunkter från berörda aktörer. har mottagit synpunkter från Swedavia, (), (), Försvarsmakten, Svenska Regionala Flygplatser (SRF), Transportstyrelsen och Kommuner och Landsting (SKL) vid möten , och . Vid mötet närvarade även genom statssekreterare och framförde sina synpunkter på förslaget. Vid sitt sammanträde beslutade trafikutskottet att inhämta Lagrådets yttrande över förslaget. Ledamöterna från M, FP, C och KD reserverade sig mot beslutet som menade att utskottet borde ha tagit del av informationen från Transportstyrelsen, SKL och SRF innan ett beslut att inhämta Lagrådets yttrande fattas. tog därefter fram en lagrådsremiss (dnr 1856-2013/14). lämnade Lagrådet sitt yttrande om trafikutskottets lagförslag. Utskottets lagförslag framgår av bilaga 2 och författningskommentarer till detta finns i bilaga 5. Lagrådsremissens lagförslag framgår av bilaga 3. Lagrådets yttrande återfinns i bilaga 4. Utskottet har inhämtat yttranden från försvarsutskottet och näringsutskottet över förslaget till återreglering av viss flygtrafiktjänst. Yttrandena finns i bilaga 6 och 7. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en luftfartsstrategi. Utskottet hänvisar till det initiativ som branschen själv har tagit på området. Vidare uttrycker utskottet förtroende för att regeringen även fortsättningsvis kommer att arbeta för en hållbar luftfart och se till att svenska intressen tillvaratas i internationella förhandlingar. Jämför reservation 1 (S). Utskottet har, med hjälp av forsknings- och utvärderingssekretariatet, låtit ta fram en studie om framtidens flyg, avgränsad till civilt flyg (2013/14:RFR16). Fyra forskare och tillika experter fick i uppdrag att ta fram faktaunderlag om kunskapsläget. De fyra uppdragstagarna är överens om att det finns tekniska och operativa lösningar för ett framtida hållbart flyg. Det pågår effektiviseringar såväl inom ramen för etablerade tekniker och metoder som med hjälp av mer radikala lösningar. Rapporten visar att tekniska och flygoperativa åtgärder kan komplettera varandra. Mer innovativa och omvälvande lösningar genomförs parallellt med utvecklingen av den befintliga tekniken. Införandet av ny teknik går olika fort inom olika områden. I rapporten finns flera exempel på tekniska lösningar och flygoperativa åtgärder som troligtvis kommer att vara införda 2030. Det finns också exempel på mer omvälvande förändringar inom teknik och flygledning som skulle kunna leda till ökad effektivitet men som inte tros vara i drift . I rapporten framförs att hindren för att införa ny teknik är stora. Att utveckla ny flygteknik tar tid. Höga säkerhetskrav gör att ny teknik måste prövas innan den kan certifieras. Flygplan, motorer och bränsle har utvecklats tillsammans och är beroende av varandra. Flygmarknaden är till sin natur en global marknad, och alla flygplan ska i princip kunna tanka och landa överallt, vilket skapar långa omställningstider. Stora investeringskostnader och hård konkurrens leder vidare till en försiktighet hos aktörer som investerar i ny flygteknik. De praktiska och ekonomiska hindren är alltså omfattande och gör att många tror på förbättringar inom ramen för etablerad teknik snarare än en mer språngartad utveckling. Detta utesluter inte att mer radikal teknik införs inom vissa teknikområden. Uppdragstagarna menar att det finns bättre möjligheter att åstadkomma mer omfattande miljöförbättringar genom teknisk utveckling av flygplan och motorer än med hjälp av flygoperativa åtgärder. Det innebär dock inte att man ska avstå från att genomföra effektiviseringar inom det flygoperativa området. I rapporten framförs även att internationellt samarbete och långsiktighet är den bästa grunden för ett hållbart framtida flyg. Snabba förändringar bedöms däremot vara ovälkomna i en sektor som redan karakteriseras av stor osäkerhet. Nationella regler bedöms inte ha någon mer betydande inverkan på det globala flyget. m.fl. (S) framför i motion 2013/14:N424 yrkande 9 att tillgänglighet och internationella attraktionskraft behöver stärkas. tappar i konkurrens mot andra internationella flygplatser. Motionärerna betonar att internationella flygförbindelser spelar en stor roll för svenska företags möjligheter att växa och utvecklas. För att skapa fler jobb i behövs snabba och effektiva kommunikationer med omvärlden. Därför yrkar motionärerna att staten, i samarbete med näringslivet och regionerna, ska ta fram en luftfartsstrategi för att stärka de internationella kommunikationerna till och från och få till stånd fler direktlinjer till de växande tillväxtmarknaderna. Luftfarten är viktig för , dels eftersom vårt land är glest befolkat och det finns ett betydande behov av väl fungerande inrikes transporter, dels eftersom det finns ett behov av bra internationella kommunikationer för såväl privatpersoner som företag. Luftfarten står inför många utmaningar. Passagerarantalet kommer att öka som bl.a. en effektivare bränsleanvändning och miljövänligare flygrutter har goda möjligheter att förbättra flygets miljöpotential. Hindren för att införa ny teknik är stora, bl.a. på grund av höga säkerhetskrav, stora investeringskostnader och hård konkurrens. Förändringar måste dessutom genomföras globalt. är känt för sin höga flygstandard och arbetar aktivt för såväl hög flygsäkerhet som förbättrade miljöförhållanden och i övigt goda förhållanden inom luftfarten. Eftersom luftfarten till stora delar regleras internationellt är det viktigt att svenska intressen tillvaratas i internationella förhandlingar. Utskottet har erfarit att flygbranschen själv, genom sin intresseorganisation , arbetar med att ta fram en strategi för svensk luftfart utskottet välkomnar detta och anser att branschen själv har de bästa förutsättningarna för att identifiera såväl behoven som de lösningar som är lämpligast. Utskottet hyser förtroende för att regeringen även fortsättningsvis kommer att arbeta för en hållbar luftfart och se till att svenska intressen tillvaratas i internationella förhandlingar. Utskottet ser därför inte skäl att tillstyrka motion 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 9. Flygplatsfrågor och övriga infrastrukturfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om flygplatsfrågor och övriga infrastrukturfrågor. Utskottet betonar att transportpolitiken ska präglas av ett starkt trafikslagsövergripande perspektiv samt ett stort regionalt och lokalt inflytande över infrastrukturinvesteringar. Vidare hänvisar utskottet till den gällande planeringsprocess som har lagt fast. Av den följer att roll i första hand bör vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. Jämför reservationerna 2 (MP) och 3 (V). I motion 2013/14:So548 anför m.fl. (S) att det för patientsäkerheten och för att säkerställa en likvärdig vård i hela landet är nödvändigt att patienter i norra ibland kan transporteras akut till ett specialistsjukhus. Detta förutsätter att ambulansflygplan kan landa och lyfta på alla flygplatser dygnet runt. Så är inte alltid fallet , enligt motionärerna som påpekar att detta i vissa fall har fått allvarliga konsekvenser. tvingas landstingen i vissa fall bekosta beredskap och öppning av flygfält – om det ens är möjligt. Transportstyrelsen har föreslagit att det ska finnas en beredskap om högst en timmes inställelsetid dygnet runt för att vid behov kunna öppna trafikflygplatser på tio prioriterade områden i . Motionärerna efterlyser därför i yrkande 1 att förutsättningarna för flygplatsberedskap för ambulansflyg ska förbättras. I motion 2013/14:T205 framhåller (MP) att de miljöskadliga utsläppen av klimatpåverkande gaser ökar . De största utsläppen per passagerarkilometer kommer från flyget. Motionären anger att turistnäringen i driver ett projekt om en flygplats i och att en statlig medfinansiering om har utlovats. Den tänkta flygplatsen är avsedd för utrikes besökare och kommer, enligt motionären, inte att avlasta den olycksdrabbade vägtrafiken till och från . Motionärerna anser att ett bättre alternativ är att rusta vägen från den närbelägna flygplatsen i . En satsning på utbyggd järnväg till där s.k. skidtåg kan åka är, enligt motionären, det enda sättet att åstadkomma långsiktigt hållbara transporter till fjällen. Därför yrkas i motionen att regeringen ska se till att projektet om en flygplats i inte främjas genom statliga medel. I motion 2013/14:T362 anger m.fl. (S) att turistbranschen i den svenska fjällvärlden ser en möjlighet att expandera. I pågår ett projekt för en internationell charterflygplats till . Flera parter är inblandade i projektet, vilket innebär stöd för vidare utredning också ekonomiskt, uppger motionärerna. Vidare påpekas att en charterflygplats i skulle innebära en ökad turism i området med upp till 30 000 fler turistbäddar i området. Det är i praktiken omöjligt för utländska turister att komma till eftersom restiden är för lång. Motionärerna yrkar därför att förutsättningarna för en sådan charterflygplats ska utredas i infrastrukturplaneringen. (M) framhåller i motion 2013/14:T378 att är ett glest befolkat land där kommunikationer är av utomordentlig betydelse för att kunna bo och arbeta. Affärsändamål svarar för en stor andel av resorna via landets regionala flygplatser. De flesta flygplatser är av stor ekonomisk betydelse för sin region. Trots detta klarar inte alla flygplatser sin ekonomi utan behöver stöd från offentliga medel, anger motionären. har lagt fram ett förslag om att generellt ta bort stödet från offentliga medel. Om möjligheten att få stöd dras in skulle detta innebära att flera regionala flygplatser i tvingas avvecklas. Kommissionen föreslår emellertid att man ska göra undantag från förbudet mot statsstöd för flygplatser som klassas som SGEI-flygplatser (Services of General ). Enligt motionären bör de flesta svenska flygplatser kunna kvalificera sig som SGEI-flygplatser. Motionären påpekar att det är som bestämmer vilka svenska flygplatser som ska klassas som SGEI-flygplatser och yrkar att regeringen ska klassa flertalet av de svenska flygplatserna som SGEI-flygplatser för att ekonomiskt stöd även fortsättningsvis ska kunna utdelas. I motion 2013/14:T438 påpekar (S) att är ett glesbebyggt land med en koncentration av sin befolkning på en relativt liten yta. Detta särskiljer från en stor del av de övriga EU-länderna och gör att vi är i stort behov av väl fungerande kommunikationer I har kommunikationsbehovet lösts till viss del av en bra utvecklad och väl spridd flygplatsorganisation. Vidare påpekar motionären att det i finns ett system för medfinansiering av flygplatser som går med förlust. Motionären anser att det är oroande att detta system nu ifrågasätts av som uppger att den vill komma åt skeva konkurrensförhållanden mellan luftfart och järnväg. Enligt motionären är det av yttersta vikt att får behålla möjligheten att fortsätta ge offentligt stöd till de flygplatser som hotas av förslaget. Därför yrkas att regeringen ska se till att dessa flygplatser även fortsättningsvis ska få behålla möjligheten till offentligt stöd. I motion 2013/14:T451 påpekar (FP) att har vuxit kraftigt . Det är angeläget att blir ett järnvägsnav, från , norrifrån, österifrån och västerifrån, anger motionären. Målet bör vara att 90–ska resa till med spårbunden trafik. Det är orimligt att man måste betala extra för att åka pendeltåg till när spårbundet åkande bör premieras, anger motionären. Såväl Uppsalatågen som pendeltågen från bör kunna ha som slutstation. Regeringen bör tillsätta en samordnare så att situationen inte fastnar i att ett riskbolag har koncession till . Det viktigaste är att bygga ut järnvägsstationen under , anger motionären. Vidare bör knytas till stationen på . Motionären anser att investeringen till viss del kan bekostas genom höjda landvärden runt stationen och betonar att även om samhällsekonomiska kalkyler inte visar att det är lönsamt kan det ändå vara en nödvändig investering. Dessutom bidrar minskad vägtrafik till och från till en miljövinst. Motionären yrkar med anledning av detta att regeringen ska verka för att en stor järnvägsstation byggs i anslutning till . och (båda S) anför i motion 2013/14:T469 att det för regeringens beslut om fördelning av driftsbidrag till icke-statliga flygplatser fanns två icke-statliga flygplatser i . Därefter har Airport övergått till kommunalt ägande, vilket gör att denna flygplats inte är inkluderad i regeringens beslut om driftsbidrag. Motionärerna betonar att såväl de boende som näringslivet i är beroende av samtliga tre flygplatser och att det därför är viktigt att Airport kan bedriva sin verksamhet med samma förutsättningar som andra icke-statliga flygplatser. Med anledning av detta yrkas i motionen att regeringen ska se över konsekvenserna för Airport av att flygplatsen inte ingår i underlaget för beräkningen av medelstilldelningen i länstrafikplanerna. I motion 2013/14:T494 betonar m.fl. (S) att det är viktigt att kan erbjuda fungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i hela landet. Det statliga driftsbidraget har effektivt medverkat till att säkerställa ett flygplatssystem i hela landet. Motionärerna framhåller att huvuddelen av de icke-statliga flygplatserna ägs och drivs av kommuner med svagt ett befolkningsunderlag och skulle ha svårt att fortsätta sin verksamhet utan driftsbidrag. Motionärerna yrkar att staten ska ta ett betydande ansvar för att säkerställa infrastrukturen på de kommunala flygplatserna som rörelseintäkter även fortsättningsvis ska utgöra den huvudsakliga finansieringen av flygplatserna. Stödet bör vara utformat så att de kommunala incitamenten att utveckla flygplatserna består. I motion 2013/14:T517 yrkande 49 anför m.fl. (S) att riktlinjer om stöd till regionala flygplatser är mycket intressant ur svensk synvinkel. Motionärerna yrkar därför att regeringen ska arbeta inom EU för att reglerna ska utformas på ett sådant sätt att svenska regionala flygplatser inte missgynnas. Utskottet vill inledningsvis betona att transportpolitiken ska präglas av ett starkt trafikslagsövergripande perspektiv samt ett stort regionalt och lokalt inflytande över infrastrukturinvesteringar. Ett sådant synsätt främjar en utveckling mot ett hållbart transportsystem där bl.a. luftfarten ingår som en viktig del. Vidare hänvisar utskottet till den gällande planeringsprocess som har lagt fast. Av den följer att roll i första hand bör vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. Det betyder att beslut om olika åtgärder som ska genomföras i infrastrukturen i första hand bör fattas inom ramen för åtgärdsplaneringen, dvs. regeringens, , regionernas och länens långsiktiga planering med utgångspunkt i beslut. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att det i den nationella transportplan för perioden – 2025 som regeringen fastställde ingår bl.a. en ny flygplats i med statligt investeringsbidrag till landningsbana. När det gäller motionsförslagen om riktlinjer vill utskottet uppmärksamma att de nya riktlinjer som kommissionen antog innebär att offentligt stöd till drift av flygplatser nu har blivit tillåtet . De föregående riktlinjerna tillät under vissa förhållanden investeringsstöd till flygplatser. Exempel på driftstöd i är driftbidrag till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik som fördelar och kommunala bidrag. Statsstöd till investeringar i flygplatsinfrastruktur är tillåtet om det finns ett verkligt transportbehov och offentligt stöd är nödvändigt för att säkerställa en regions förbindelse med omvärlden. Detta omfattar alla typer av offentliga bidrag, båda statliga och kommunala. De nya riktlinjerna definierar maximalt stöd i relation till flygplatsens storlek. Syftet är att säkerställa en så korrekt mix av privata och offentliga investeringar som möjligt. Stödmöjligheterna är därför större för mindre flygplatser än för större. Det finns även särregler som tillåter mer stöd för flygplatser i glesbefolkade och avlägsna områden. Driftstöd till regionala flygplatser med färre än tre miljoner passagerare tillåts under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Syftet är att ge tillräckligt med tid för att anpassa verksamheten. För att kunna få driftstöd måste flygplatsen ta fram en affärsplan som syftar till full täckning av driftskostnader . Riktlinjerna innehåller också särregler för regionala flygplatser med mindre än 700 000 passagerare . Särreglerna innebär en högre stödintensitet och en utvärdering . Flygplatser som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och uppfyller regelverket för dessa tjänster kan fortsatt erhålla driftstöd efter övergångsperioden. Startstöd till flygföretag för nya flyglinjer är tillåtet förutsatt att det är tidsbegränsat. Villkoren för stöd har förenklats och anpassats till den senaste marknadsutvecklingen. I finns det ca 40 flygplatser som skulle kunna beröras av . Det är flygplatserna själva som ska ta initiativ till att deras ägare tar ett beslut om SGEI. Vilka kriterier som ska gälla för att klassa sig som SGEI får de som fattar beslutet tolka ur riktlinjerna och ur regelverket kring SGEI. Utskottet har erfarit att för en dialog med branschorganisationen. En flygplats som träffas av reglerna i riktlinjerna och inte klassar sig som SGEI ska ha fasat ut allt offentligt stöd. Riktlinjerna har varit föremål för offentligt samråd . Jämfört med det utkast som var föremål för samråd har kommissionen gjort justeringar. Enligt utskottet har synpunkter bidragit till att riktlinjerna delvis har anpassats till de omständigheter som gäller för de svenska regionerna, t.ex. i fråga om befolkningsmängd och långa avstånd. Även övergångsperioden för en flygplats, om det står klart att en avveckling av offentligt stöd måste ske, har blivit mer anpassad till den enskilda flygplatsens omständigheter. Detta är enligt utskottet viktigt att uppmärksamma och en indikation på vikten av att bedriver ett intensivt förhandlingsarbete i och internationellt för att tillvarata svenska intressen. Utskottet bedömer att inga regionala flygplatser kommer att förlora möjligheterna att fortsatt få ekonomiskt stöd. Den flygplats som har det högsta passagerarantalet, , ligger på drygt 400 000 passagerare , vilket är betydligt under gränsen om 700 000 passagerare. När det gäller driftsbidrag betonar utskottet att med anledning av regeringens proposition Framtidens resor och transporter har godkänt att användningen av bidrag till icke-statliga flygplatser ändrats på några väsentliga punkter (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Beslutet innebär att delar av driftsbidraget, , har överförts till de regionala planerna. Det är därmed upp till regionerna om man inom ramen för ett trafikslagsövergripande perspektiv vill använda de överförda medlen till att prioritera antingen drift av flygplatser eller andra åtgärder i de regionala trafiksystemen. Regionerna har möjlighet att prioritera flygplatsinfrastruktur, vilket kan leda till att de faktiska bidragen till flygplatsinfrastruktur kan komma att öka. Det kvarvarande driftsbidraget betalas ut för att stödja transportpolitiskt motiverad flygtrafik som staten upphandlar och administreras som tidigare av . I motion 2013/14:So584 av m.fl. (S) yrkande 1 efterfrågas beredskap för ambulansflyg. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att det följer av instruktion att myndigheten genom överenskommelser med flygplatshållare ska säkerställa att det finns ett nationellt nät av flygplatser som upprätthåller en grundläggande beredskap för att samhällsviktiga transporter ska kunna utföras. har därför ingått överenskommelser med Swedavia, Försvarsmakten och kommun om att upprätthålla 24 timmars nationell beredskap med en timmes inställelsetid på flygplatserna i , , , , , , , , och . avsätter regeringen för detta ändamål, och ska använda dessa medel för den kostnad som uppstår för beredskapsuppgifter på flygplatser.