bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Fördraget är ett viktigt bidrag till att stärka regelverket på nationell nivå i , och kan hjälpa länderna att uppnå hållbara offentliga finanser. ekonomi är beroende av handeln med . Ett väl fungerande euroområde är därför av stor vikt för . Att godkänner fördraget är också en viktig signal om att ger stöd att ta de steg som de anser nödvändiga för att bemästra den pågående skuldkrisen och bygga en fast grund för att förhindra framtida kriser. Enligt utskottet var det en förutsättning för att skulle godkänna fördraget att det inte påverkar beslutanderätt över finanspolitiken och budgetmakt. Utskottet delade därför regeringens uppfattning att inte skulle förklara sig bundet av fördragets regler. yttrade sig i ärendet. Den 16–arrangerade det litauiska parlamentet Seimas det första parlamentarikermötet inom ramen för finanspakten. I artikel 13 i finanspakten talas om en konferens som sammanför företrädare för de berörda utskotten i och företrädare för de berörda utskotten i de nationella parlamenten i syfte att diskutera budgetpolitiska och andra frågor som omfattas av det här fördraget (en s.k. artikel 13-konferens). I konferensen deltog parlamentariker från 27 medlemsländer och ledamöter från . Från finansutskottet deltog två ledamöter. Det andra finanspaktsmötet hölls i på temat European Parliamentary Week om den europeiska terminen och artikel 13-konferensen. Från finansutskottet deltog fyra ledamöter. Efter de diskussioner som fördes har det grekiska ordförandeskapet lämnat förslag till ändringar i den arbetsordning som togs fram vid det första mötet i . Arbetsordningen kommer fortsatt att hanteras inom ramen för det italienska ordförandeskapet. Ekonomiska och monetära unionen I skrivelsen framhåller regeringen bl.a. följande. Inför Europeiska rådets möte fördes en diskussion om vissa långtgående förslag inriktade på en centralisering av beslutsfattandet om den ekonomiska politiken. Förslagen baserades på en rapport från Europeiska rådets ordförande och ett meddelande från kommissionen – En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union (KOM(2012) 777). beslutade dock att lägga de mest långtgående förslagen åt sidan och låta uppföljningen omfatta följande fyra frågor: – samordning i förväg av nationella ekonomiska reformer – den sociala dimensionen av EMU – individuella arrangemang av kontraktsmässig art – solidaritetsmekanismer knutna till dylika arrangemang. I motion 2013/14:U13 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förebygga framtida ekonomiska kriser. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. Det finns en fara i att den snabba beslutstakten gör att demokratiska principer sätts åt sidan. Att införa långtgående åtgärder som inte har stöd bland befolkningen skapar inte stabilitet och trygghet i ekonomin, utan riskerar snarare att bygga in en ökad osäkerhet i det europeiska politiska och ekonomiska systemet. har återkommande fört upp diskussionen om att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen (EMU), bl.a. med en ökad samordning av den ekonomiska politiken. Detta anser motionärerna att regeringen med all kraft ska motverka. Motionärerna vill begränsa centralstyrningen i EU, vilket betyder att medlemsländerna ska få behålla makten över sin egen ekonomiska politik. De vill vidare se till att kraven på större eget kapital inom större banker i EU efterlevs och att det ställs krav på insyn i verksamheter inom finanssektorn. I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 17 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett permanent svenskt undantag för EMU och euron som valuta. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. har i enlighet med den nuvarande förordningen och i enlighet med medlemskap i en formell och rättslig skyldighet att gå med i den tredje etappen av EMU och införa euron som valuta. har till skillnad från exempelvis och inte ett formellt undantag från detta. Därför måste förhålla sig till ett eventuellt framtida medlemskap i tredje etapp och ha synpunkter på det som är att betrakta som EMU-områdets angelägenheter. har tidigare behandlat förslag om ett svenskt formellt undantag från valutaunionen, bl.a. i betänkande 2011/12:FiU40 Godkännande av Europeiska rådets beslut om ändring av artikel 136 EUF-fördraget – stabilitetsmekanism för euroländer och i betänkande 2012/13:FiU28 Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. Utskottet stod i det senare betänkandet fast vid sin tidigare bedömning att inte behöver ett formellt undantag från valutaunionen. Att godkänner fördraget påverkar inte ställning i förhållande till euron. Fördraget påverkar inte heller förutsättningarna för att införa euron som valuta. Utskottet såg därför ingen anledning att omvärdera sin tidigare bedömning. hållning till valutaunionen grundas på beslut enligt betänkande 1997/98:FiU9 och den ekonomiska och monetära unionen (prop. 1997/98:25). Beslutet innebär att inte deltar i valutaunionen från början och att frågan om ett senare deltagande ska underställas svenska folket för prövning med slutligt beslut av . justerade utskottet granskningsutlåtande /13:FiU29 En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union. I det konstaterade utskottet att det är viktigt för att EMU fungerar väl. Den finansiella och ekonomiska krisen har tydligt visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen inom euroområdet. Åtgärderna i kommissionens plan beskrivs dock endast på ett övergripande sätt – det saknades debatt och analyser av åtgärdernas effekter på den europeiska ekonomin. Därför var det enligt utskottet svårt att bedöma och värdera kommissionens olika förslag. Utskottet konstaterade dock att kommissionens plan innebär en betydande centralisering av den ekonomiska politiken i EU. Det är en mycket oroande utveckling, menade utskottet, och underströk betydelsen av en bred debatt och om de nationella parlamentens centrala roll i den fortsatta behandlingen. EU och borde koncentrera sig på att genomföra och tillämpa det redan beslutade ramverket för ekonomisk-politisk samordning och avsluta de förhandlingar som fortfarande pågår, enligt utskottet. deltog en ledamot av utskottet vid ett seminarium i på temat Blueprint EMU. Inom ramen för bankunionen informerades utskottet om den gemensamma avvecklingsmekanismen (SRM) , och . hölls en överläggning med finansmarknadsminister och hölls en överläggning om den gemensamma tillsynsmekanismen (SSM). Finansminister informerade utskottet om den gemensamma tillsynsmekanismen och den gemensamma avvecklingsmekanismen . I skrivelsen framhåller regeringen bl.a. följande. Europeiska investeringsbanken (EIB) är en fristående institution inom EU. Bankens huvudsyfte är att bidra till en balanserad och störningsfri utveckling av den inre marknaden. har EIB:s finansiering legat på en högre nivå än föregående år, ca i tecknade lån (prognos), vilket framför allt beror på det kapitaltillskott som det beslutades om . I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 19 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den europeiska investeringsbanken. Motionärerna motsätter sig att ska delta i en ökning av Europeiska investeringsbankens kapital. Risken, beroende av bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning, blir för svenskt vidkommande alltför hög, anför motionärerna. Det förefaller som en olycklig princip att öka statsskulden för att låna ut medel till tredje part. lade kommissionen fram ett förslag om ett nytt utlåningsmandat för Europeiska investeringsbankens utlåning –2020 som delvis garanteras av EU-budgeten (KOM(2013) 293). informerades om regeringens hållning i faktapromemoria 2012/13:121 Europeiska investeringsbankens utlåning utanför EU 2014–2020. Regeringen ställde sig generellt positiv till kommissionens förslag. Förslag om en ökning av Europeiska investeringsbankens kapital som läggs i regeringens budgetproposition behandlas vanligen i finansutskottets betänkande nr 2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. I motion 2012/13:Fi253 av m.fl. (SD) motsatte sig motionärerna regeringens förslag om en ökning av EIB:s kapital. Utskottet avslog motionen i betänkande 2012/13:FiU2 och godkände ett svenskt deltagande. Förslaget antogs av . Skatt på finansiella transaktioner Samarbetet inom EU på skatteområdet syftar bl.a. till att säkerställa den inre marknadens upprättande och funktion och att undvika en snedvridning av konkurrensen. fördes diskussioner om bl.a. kommissionens förslag om en skatt på finansiella transaktioner. bemyndigade elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) att inleda ett fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner (FTT). Detta skedde sedan dessa medlemsstater uppmanat kommissionen att lämna ett förslag till bemyndigande om ett fördjupat samarbete i fråga om FTT. Bakgrunden var att det vid hade bekräftats att det inte fanns ett enhälligt stöd för den FTT som kommissionen hade föreslagit (inom EU27). röstade ja till bemyndigandet, men gjorde tillsammans med , , , och ett gemensamt protokolluttalande i vilket undertecknande medlemsstater förutsatte att icke deltagande medlemsstaters intressen skulle beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget sedan bemyndigandet om ett fördjupat samarbete hade godkänts. har förhandlingar om direktivförslaget pågått i rådets arbetsgrupp för skattefrågor. har deltagit aktivt, men har inte rösträtt. Regeringen anser att inte ska delta i ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner. Regeringen har dock respekt för att en sådan skatt har hög politisk prioritet för flera medlemsstater och förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget sedan bemyndigandet om ett fördjupat samarbete har godkänts. I motion 2013/14:U11 av m.fl. (S) yrkande 4 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skatt på finansiella transaktioner. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. Någon form av beskattning av finanssektorn som dels bidrar till välfärdens finansiering, dels förbättrar finansmarknadernas funktionssätt, bör prövas. Tänkbara alternativ är en finansiell aktivitetsskatt eller en finansiell transaktionsskatt. Motionärerna kan tänka sig att pröva en finansiell transaktionsskatt om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. Det nu aktuella initiativet från om ett fördjupat samarbete mellan elva medlemsstater om en finansiell transaktionsskatt lever dock inte upp till dessa målsättningar och ska därför inte delta i det fördjupade samarbetet. Regeringen har därmed ansvaret för att i det fortsatta förhandlingsarbetet förvissa sig om att svenska företags valutasäkring och svenska företagsfinansieringar inte omfattas av skatten. Motionärerna accepterar inte på några villkor att skatt på finansiella transaktioner helt eller delvis blir egna medel för EU. I motion 2013/14:U13 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att begränsa spekulationer på finansmarknaden. I yrkande 9 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en skatt på finansiella transaktioner inom EU, fri för alla medlemsstater att delta i. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. Frågan om en skatt på finansiella transaktioner har mot bakgrund av finanskrisen fått förnyad aktualitet. presenterade ett förslag på en skatt på omsättningen av aktier, fondandelar och obligationer och beräknar att denna skulle ge årliga inkomster på , samt minska instabiliteten på finansmarknaden. Intäkterna ska användas till gröna investeringar, för förnybar energi och hållbara transporter, som stimulerar jobb, främst i fattigare delar av EU. EU ska fatta beslut om hur intäkterna används för dessa syften. Det är enligt motionärerna djupt beklagligt att den agerar bromskloss och aktivt motverkar en reform som syftar till att skapa en långsiktigt stabil ekonomi, där investeringar i den reala ekonomin ges företräde framför spekulationer i finansiella instrument. I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 20 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om finansiella transaktioner. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. Frågan om en internationell finanstransaktionsskatt är relevant ur minst två aspekter. Dels är skattepolitiken en nationell angelägenhet, dels skulle en sådan skatt resultera i kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska hela EU:s BNP. En sådan skatt kan i princip endast införas globalt, eller inte alls. Motionärerna vänder sig därför emot en skatt på finansiella transaktioner inom EU. subsidiaritetsprövade skatteutskottet ett EU-förslag om genomförande av det fördjupade samarbetet på området för skatt på finansiella transaktioner (KOM(2013) 71). Utskottet fann att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen och justerade utlåtande /13:SkU33. och informerade finansminister utskottet om de pågående förhandlingarna om en finansiell transaktionsskatt. informerade EU-minister och statssekreterarna finansutskottet och skatteutskottet om EU:s långtidsbudget (MFF) där en skatt på finansiella transaktioner föreslås utgöra en intäktspost. informerade finansminister utskottet om det fördjupade samarbetet om en finansiell transaktionsskatt. Förslaget är uppe för en första behandling i . EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. nådde en uppgörelse om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. Rådet, och kommissionen nådde en politisk överenskommelse om den fleråriga budgetramen vid den 27–. röstade sedan ja till uppgörelsen . Överenskommelsen omfattar bl.a. ett interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning mellan , rådet och kommissionen. Uppgörelsen vid kan ses som positiv ur svensk synvinkel. Den totala utgiftsnivån i nominella termer minskar i unionens historia och det befintliga regelverket för medlemsländernas avgifter, inklusive rabatter, kvarstår med vissa förändringar. Uppgörelsen innebär också en modernisering av utgiftsstrukturen i form av omprioriteringar mellan politikområden, vilket var en viktig fråga för under förhandlingarna. –2020 minskar bl.a. utgifterna för sammanhållningspolitiken jämfört med perioden –2013. Den fleråriga budgetramen för perioden –2020 omfattar totalt . förhandlades budgeten , vilket är i den fleråriga budgetram som omfattar perioden –2020. Årsbudgetförfarandet inleddes med att kommissionen presenterade sitt budgetförslag. Vid möte behandlades årsbudgeten . , tillsammans med tre andra medlemsstater, kunde inte stödja den kompromiss som lades fram eftersom marginalerna i årsbudgeten var för små. Kompromissen antogs dock formellt av rådet och slutligen av vid dess plenarsession . Europeiska revisionsrättens granskning av kommissionens genomförande av budgeten ligger till grund för bedömningen av om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. presenterar Europeiska revisionsrätten sin årsrapport för det föregående budgetåret. Vid möte röstade nej till rådets rekommendation till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2011. I motion 2013/14:U13 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste ta initiativ för att ytterligare bekämpa oegentligheter i EU. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. pågår ett arbete med att försöka komma till rätta med problem gällande korrektheten i hur EU:s pengar används, såväl inom som i medlemsstaterna. Revisionsrätten kan dock fortfarande inte avge något ordentligt intyg om hur EU hanterar alla penningtransaktioner. Motionärerna anser därför att borde agera mer för att oegentligheter med EU-medel ska bekämpas. I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 28 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en avveckling av sammanhållningspolitiken samt att budgetrestriktivitet iakttas när det gäller användningen av EU:s budget. Hårdare krav ska även införas på kontroller och redovisning av EU:s medel innan utbetalning, anser motionärerna. I motionen anför motionärerna bl.a. följande. Regeringen bör motverka varje försök att använda svenska skattemedel för att finansiera biståndsprojekt i andra EU-länder inom ramen för sammanhållningspolitiken. Motionärerna anför vidare att inget medlemsland bör få tillgång till om inte landet i fråga kan visa att det inte förekommer korruption eller felanvändning av EU:s medel. höll utskottet en överläggning om EU:s långtidsbudget för perioden –2020 med EU-minister och statssekreterare från . Kommissionens förslag till årsbudget kom in till . Regeringen framhöll i faktapromemoria 2012/13:134 att i förhandlingarna verkar för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, i enlighet med proposition 1994/95:40. ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Detta innebär en strikt budgetdisciplin, dvs. att verka för en begränsning av EU:s utgifter inom budgetramen och därmed av den svenska avgiften till EU. Det övergripande målet i förhandlingarna om 2014 års EU-budget var, , att nå en så restriktiv budget som möjligt. Eftersom förhandlingarna om den fleråriga budgetramen drog ut hölls inga överläggningar om EU:s årsbudget i finansutskottet . Regeringen höll samråd med och informerade finansutskottet inför rådets läsning av budgetförslaget och inför förlikningen . I ett särskilt avsnitt av Årsredovisningen för staten lämnar regeringen ett intygande om hanteringen av EU-medel i . Årsredovisningen för staten 2012 och intygandet lämnades till , och justerades i betänkande 2012/13:FiU33 . subsidiaritetsprövade utskottet ett förslag till förordning om inrättande av ett unionsprogram till stöd för särskild verksamhet inom finansiell rapportering och revision för perioden –2020. Förslaget ansågs inte strida mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet anser att regeringens skrivelse med berättelse om verksamheten i Europeiska unionen utgör ett viktigt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Enligt utskottet är det viktigt för att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) fungerar väl. Den finansiella och ekonomiska krisen har tydligt visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor betydelse att den inre marknaden (EU-28 plus EES-länderna) utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. har därför ett stort intresse av att löser sina problem, bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik och därmed bidrar till att stabilisera den ekonomiska och sociala utvecklingen i . Det finns en bred samsyn i om regleringen av och tillsynen över de finansiella marknaderna på EU-nivå. När det gäller de konkreta förslagen inom utskottets område är de svenska ståndpunkterna väl kända, tydliga och väl förankrade i . I egenskap av medlem i Europeiska unionen har åtagit sig att nå 2020-målen och att omvandla dem till nationella mål och tillväxtfrämjande strategier. Tillväxteffekten får man dock bara om alla länders enskilda insatser samordnas och inriktas mot samma mål, varför har infört en återkommande cykel för samordning av ekonomi- och finanspolitiken– den europeiska planeringsterminen. Arbetet med terminen är en del av reformen av om samordning av medlemsländernas ekonomiska politik som har sin grund i stabilitets- och tillväxtpakten. Utskottet har tidigare, bl.a. i utlåtande /10:FiU40 om samordning av den ekonomiska politiken framhållit vikten för hela av att respekten för stabilitets- och tillväxtpakten återställs. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse för att bevara trovärdigheten för finanspolitiken. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Det ligger i intresse att även andra länder har finanspolitiska ramverk och regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. har intresse av att sådana ram- och regelverk både finns och i fortsättningen tillämpas effektivt. Med den europeiska terminen finns nu även en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken. Utskottet står fast vid sin åsikt att när rådet och kommissionen tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken ska de fullt ut respektera de nationella parlamentens roll. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 4 i motion 2013/14:U12 om att inte ska delta i den europeiska terminen. Regeringen presenterar det nationella reformprogrammet i utskottet varje vår och ger ledamöter av alla partier möjlighet att framföra sina åsikter. Det nationella reformprogrammet blir på så sätt politiskt förankrat i . Denna ordning tycker utskottet är bra. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2013/14:U12 yrkande 5 om att regeringen ska presentera förslaget till ett nationellt reformprogram i en särskild skrivelse till . Utskottet konstaterar att den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) ska ersätta den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM) och den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). EFSM kommer att bli en temporär krislösningsåtgärd som fasas ut efter hand som dess åtaganden löses. Utskottet finner därför inte något skäl att uppmana regeringen att agera för att avskaffa EFSM. Utskottet noterar vidare att godkände ändringen av artikel 136 i EUF-fördraget – stabilitetsmekanism för euroländer. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 16 i motion 2013/14:U12. När det gäller yrkande 18 i motion 2013/14:U12 om att ska dra tillbaka sitt stöd för fördraget om stabilitet, samordning och styrning framhåller utskottet att beslutade om utskottets betänkande 2012/13:FiU28 om fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. I betänkandet framhöll utskottet bl.a. att syftet med fördraget är att stärka de offentliga finanserna och samordningen av den ekonomiska politiken i euroområdet. Fördragets regler blir endas bindande för om inför euron som valuta eller förklarar sig bundet av reglerna. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen för att ytterligare förvissa sig om att kommer att få ta ställning till ett beslut som innebär att blir bundet av fördragets regler eller motsvarande EU-regler. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkandet. Utskottet bevakar noga utvecklingen mot ett fördjupat och centraliserat samarbete på det ekonomisk-finansiella området. Det skulle vara olyckligt för EU om man hamnar i ett läge där har en egen budget och ytterligare samordnar politikområden utanför dagens EU-28-samarbete. En sådan utveckling skulle också göra det svårare för de medlemsstater som står utanför eurosamarbetet att ansluta sig . Utskottet anser att det är viktigt med ett väl fungerande EMU men att EMU inte bör utvecklas i en starkt centraliserande riktning. ska man effektivt genomföra och tillämpa det förstärkta regelverket för ekonomisk-politisk samordning, anser utskottet. Demokratisk legitimitet, ansvarsutkrävande och de nationella parlamentens roll är mycket centrala aspekter. Eventuella nya förfaranden måste ha ett tydligt mervärde, som det är viktigt att EU hålls samman.