bet · H101SkU20 · 2014-02-24 00:00:00 — Ett generellt problem för alla länder, men särskilt för låginkomstländer, är att expertis på att undvika skatter ofta återfinns i den privata sektorn men att det saknas kunskap inom den offentliga sektorn för att bekämpa skatteflykt. bör få ökade resurser för att inom och andra organ utveckla arbetet med att hindra skatteflykt från utvecklingsländerna. I kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 11 anförs att ett viktigt första steg i att få ett bättre reseavdrag är att minska fusket i det befintliga systemet. bör därför få ett särskilt uppdrag att granska användningen av reseavdraget med syfte att minska fusket. I motion 2013/14:Sk214 av (MP) yrkandena 1–3 anförs att en växande svart ekonomi är ett allvarligt hinder för klimatarbetet och motionären begär tillkännagivanden om behovet av förändringar såväl nationellt som globalt av de ekonomiska systemen för att det ska bli möjligt för politiska beslut att få avsedd effekt, om vikten av att arbeta mot alla former av s.k. svart ekonomi och om behovet av internationella transaktionsskatter eller avgifter. I partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 anförs att den bör anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning och att planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. Den s.k. tioårsregeln som infördes för att säkerställa svensk beskattning av realisationsvinster som uppkommer när en fysisk person överlåter aktier och andelar i samband med utflyttning bör ersättas med mer generella regler för att komma till rätta med skatteläckage vid utflyttning. Enligt utskottet är det viktigt att skattereglerna har en utformning som stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. Målet om en minskad administrativ börda för företagen måste då beaktas. Skattesystemet måste också uppfattas som legitimt därför att det finansierar bra offentlig verksamhet som människor vill betala för. Skatter och avgifter måste ligga på en rimlig nivå. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på något annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandraganden är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Ytterligare effekter vid utnyttjande av svart arbetskraft är bl.a. att sjukpenning och andra ersättningar inte kan beräknas utifrån lönen. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. har vidtagit en rad åtgärder mot orsakerna till skattefusket. Genom att införa en skattereduktion för hushållstjänster och ROT-tjänster och göra det enklare att använda sådana tjänster har regelverket skapat förutsättningar för att bedriva verksamhet vitt inom en sektor som varit känd för svartarbete och skattefusk. Härigenom skapas trygga jobb för dem som arbetar i denna sektor. Det bör framhållas att en avgörande fördel med det förenklade HUS-avdraget, som innebär att skattelättnaden lämnas direkt vid köpet, är att får en direktkontakt med de näringsidkare som utför arbetet och på det sättet kan informera om reglerna och även kontrollera att de följs. Regeringen har utarbetat förslag om ändringar av den s.k. fakturamodellen för RUT- och ROT-avdrag i syfte att förbättra dess funktion och möjligheten att motverka fusk. Jobbskatteavdraget har gjort att beskattningen av arbetsinkomster har sänkts kraftigt för låg- och medelinkomsttagare, vilket har minskat den s.k. skattekilen. Först när samhällsmedborgarna anser att beskattningen är rimlig kan acceptansen för skattesystemet öka och skatteundandragandet minska. Förmögenhetsskatten har avskaffats, och detta har skapat förutsättningar för ett återflöde av stora belopp från utlandet. har handlagt ett stort antal ärenden med begäran om självrättelse från personer som placerat kapital utomlands, och intresset för självrättelse ökar allteftersom nätet av avtal om informationsutbyte stärks. Det är mycket viktigt att det svenska skattesystemet slår vakt om rättvisa i beskattningen. De skattskyldiga ska kunna känna sig säkra på att de regler som beslutat gäller lika för alla. Åtgärder har vidtagits mot avancerade förfaranden som används i syfte att undgå skatt. Möjligheten att använda s.k. interna räntesnurror stängdes , och utrymmet användes för en sänkning av bolagsskatten. har följt tillämpningen av reglerna om ränteavdragsbegränsning. Sedan det visat sig att företagen i ökande grad utnyttjat de kvarstående möjligheterna till skatteplanering och denna möjlighet i mycket hög utsträckning utnyttjats av internationella koncerner fattade beslut om att utvidga ränteavdragsbegränsningarna till att gälla alla skulder inom en intressegemenskap. Det utrymme som skapats har bidragit till en sänkning av bolagsskattesatsen. fortsätter att kartlägga ränteavdragen vad gäller frågan om huruvida skatteplanering med externa lån utgör ett allvarligt hot mot den svenska bolagsskattebasen. påbörjar även en undersökning av tillämpningen av regler. Även möjligheten att undgå skatt genom att förpacka fastigheter i ett utlandsägt handelsbolag innan de säljs, det som kallas ask, har stängts. Förfarandet bygger på att handelsbolaget ägs genom utländska dotterbolag i länder där kapitalvinster vid försäljning av handelsbolagsandelar är skattebefriade. Värdet på transaktionerna för taxeringsåren 2005–2007 beräknades uppgå till i förluster på handelsbolagsandelar och ytterligare för nedskrivning av lagerandelar. Bestämmelserna om beskattning av vissa penninglån har utvidgats till att även omfatta lån från utländska juridiska personer, lån som lämnas till juridiska personer som är delägarbeskattade i utlandet samt lån som lämnas i strid med låneförbudet i stiftelselagen (1994:1220). Möjligheten att handla med underskottsföretag har begränsats. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har fått förnyad kraft efter finanskrisen, och ambitionerna på detta område har kunnat höjas. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet kring skattefrågor. EU:s finansministrar betonade i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete samt efterlyste ett sanktionspaket. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. G20-länderna riktade en begäran till om en rapport om arbetet mot skatteflykt inför det planerade G20-mötet . I rapporten redovisade sitt arbete och åtog sig att snabbt och i samråd med alla intressenter på området utarbeta en plan med konkreta åtgärder. presenterade sin handlingsplan (Action Plan on Base Erosion and Profit Shifting). Handlingsplanen innehåller 15 reformpunkter som olika arbetsgrupper inom arbetar med att ta fram förslag på, för att motverka erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Tillsammans med dessa punkter presenterades en ambitiös tidsplan som ligger till grund för ett intensivt arbete inom . En amerikansk lagstiftning som benämns Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA) har påverkat utvecklingen när det informationsutbyte på skatteområdet. FATCA ålägger finansiella institut i hela världen att identifiera amerikanska kontoinnehavare och rapportera tillgångar och kapitalinkomster på sådana konton till den amerikanska skattemyndigheten. Med anledning av att omfattande kritik riktats mot den amerikanska lagstiftningen upprättade , , , och (G5) tillsammans med en modell för bilaterala avtal med om genomförande av FATCA. Modellen går ut på att finansinstituten rapporterar informationen till sin inhemska skattemyndighet som sedan automatisk utbyter den med den amerikanska skattemyndigheten. meddelade G5 att de avser att sinsemellan utbyta information automatiskt, baserat på modellavtalet för FATCA, och bjöd in andra medlemsstater att delta, den s.k. G5-piloten. I samband med mötet anslöt sig ytterligare tolv medlemsstater till samarbetet och bjöd in ytterligare medlemsstater samt länder utanför EU att delta. De anförde också att det bör arbetas fram en global standard för automatiskt informationsutbyte. Inom EU gäller direktivet (rådets direktiv /16/EU) om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Det innehåller långtgående skyldigheter för medlemsstaterna, framför allt när det gäller att utföra utredningar för att få fram upplysningar som en annan medlemsstat begär. En anmodad medlemsstat har inte har rätt att vägra att lämna upplysningar enbart därför att den inte har något eget intresse av denna information. Den anmodade myndigheten kan inte heller vägra att lämna upplysningar enbart på grund av att dessa innehas av en bank eller ett annat finansinstitut, en förvaltare eller en person som agerar i egenskap av ombud eller förvaltare, eller på grund av att upplysningarna rör ägarintressen i en person. Bestämmelserna har en utformning som överensstämmer med den internationellt accepterade standarden för informationsutbyte på skatteområdet. Direktivet innehåller också obligatoriska bestämmelser om automatiskt informationsutbyte om styrelsearvoden, livförsäkringsprodukter som inte omfattas av andra unionsrättsakter om utbyte av upplysningar och andra liknande åtgärder, pensioner samt ägande av och inkomster från fast egendom. Skyldigheten för en medlemsstat att utbyta dessa upplysningar begränsas till sådana upplysningar som medlemsstaten har tillgängliga. Bestämmelserna om automatiskt informationsutbyte ska börja tillämpas i medlemsstaterna . Kommissionen har lagt fram ett förslag om ändring (KOM(2013) 348) i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Förslaget utvidgar det automatiska utbytet till att omfatta tillgångar och kapitalinkomster på finansiella konton. Skyldigheten att utbyta information om de nya kategorierna av inkomster och kapital ska gälla oavsett om denna information finns tillgänglig eller inte. Vid ett möte i rådsarbetsgruppen framkom att det råder enighet om att förslaget kommer att behöva justeras för att överensstämma med den globala standard som arbetar med att ta fram. publicerade ett förslag till en global standard för automatiskt informationsutbyte avseende finansiella tillgångar och inkomster. Det handlar om en modell för bilaterala och multilaterala avtal om sådant informationsutbyte. modellavtal återspeglar innehållet i G5:s modell för avtal med om FATCA. Frågan om land-för-land-redovisning har tagits upp av inom ramen punkt 13 i handlingsplanen om BEPS. Ett utkast till en mall för land-för-land-redovisning publicerades . Tiden för konsultation löper ut . Inom ramen för det nordiska samarbetet bedrivs ett arbete med inriktning på att förmå skatteparadisen att skriva bilaterala avtal med de nordiska länderna, och ett stort antal sådana avtal har ingåtts. Avtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella centra runt om i världen och har använt de nya avtalen med mycket goda resultat. Upptaxeringar och självrättelser har genererat ca i extra skatt . Avtalen ansluter nära till modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. På mandat från rådet inledde kommissionen 2006 förhandlingar med om ett avtal om rättsligt samarbete för att bekämpa bedrägerier och annan olaglig verksamhet som skadar EU:s medlemsstater och finansiella intressen (antibedrägeriavtalet). Kopplat till detta avtal finns även frågan om att ge kommissionen mandat att förhandla om liknande avtal med , , och . Dessa stater har liksom ett nära samarbete med EU, varför avtalen är viktiga. Beträffande är det fråga om att komplettera ett befintligt antibedrägeriavtal. Uppförandekodgruppens arbete med att motverka skadlig skattekonkurrens fortsätter. Inom EU är det inte godtagbart att ha skatteåtgärder som strider mot uppförandekodens principer. Det bör inte heller vara godtagbart för länder utanför EU att ägna sig åt skadlig skattekonkurrens. gav därför kommissionen i uppdrag att påbörja diskussioner med och om principerna och kriterierna i uppförandekoden. Kommissionens uppdrag är ett första steg i arbetet med att förmå och att följa uppförandekodens principer och avveckla sådana skatteåtgärder som inte är förenliga med dessa principer. Även om anslutningen till standard för informationsutbyte i skatteärenden ökar snabbt är det viktigt att de åtaganden om informationsutbyte som görs i avtalen inte förblir rena pappersprodukter. Inom globala forum för transparens och informationsutbyte på skatteområdet genomförs därför landrevisioner. I en första fas bedöms regleringen och i en andra fas tillämpningen. Avsikten är att globala standard för automatiskt informationsutbyte avseende finansiella tillgångar och inkomster ska övervakas och revideras av . Den s.k. tioårsregeln infördes för att säkerställa svensk beskattning av kapitalvinster. Anspråket är i varje enskilt fall beroende av att beskattningen är tillåten enligt det skatteavtal som har träffat, vilket är ett problem. För att inte behöva omförhandla en stor mängd avtal finns det skäl att överväga om det i stället bör införas generella regler för beskattningen vid utflyttning. Denna fråga bereds inom . För att öka effektiviteten i kontrollarbete har krav på certifierade kassaregister och personalligare införts i vissa branscher. När det gäller underrättelseverksamhet har lagt fram förslag om de ändringar av sekretessreglerna som behövs för att underlätta ett modernt och effektivt brottsbekämpande arbete. Förslaget utgår i allt väsentligt från den lösning som har valts för polisdatalagen. Utskottet kan konstatera att det pågår ett aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. Med hänvisning till detta och då utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om olika åtgärder på detta område avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avstyrker ett motionsförslag om att regeringen bör återkomma med ett förslag till en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om ett företag har fast driftsställe i eller inte. Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automat och automatspel. Vidare är lagen inte tillämplig för den som endast i obetydlig omfattning säljer varor eller tjänster mot kontant betalning. får göra oannonserade kontrollbesök och får ta ut en kontrollavgift på om kassaregister saknas, inte uppfyller föreskrifternas krav eller inte är anmält eller om uppgifterna i kassaregistret inte sparas, belopp inte slås in eller kunden inte får något kvitto. Om en ny överträdelse sker är avgiften . Syftet med lagen är att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. Kravet på kassaregister utvidgades till att även omfatta torg- och marknadshandlare. fick större möjlighet att i enskilda fall ge undantag från olika skyldigheter som gäller kassaregister. I ärendet hade föreslagit att det gällande undantaget för utländska företagare utan fast driftsställe i borde slopas för att skapa en mer en likvärdig kontrollverksamhet. Av promemoria framgick att det inte har varit möjligt att få fram tillförlitliga uppgifter om hur många utländska företag utan fastdriftställe i som driver verksamhet med försäljning av varor eller tjänster mot kontant betalning. uppskattade dock dessa till några hundra som är redovisningsskyldiga till mervärdesskatt i men som inte ska beskattas enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringen anförde att undantaget för dem som är befriade från skattskyldighet enligt inkomstskattelagen har tillkommit bl.a. för att ideella föreningar som bedriver allmännyttig verksamhet inte ska omfattas av skyldigheten att använda kassaregister och att en central utgångspunkt vid bedömningen av vilka subjekt som ska omfattas av ett krav på certifierade kassaregister bör vara att det är påkallat av skattekontrollhänsyn. När det är fråga om skattebefriade subjekt saknas i regel behov av sådan kontroll. Regeringen gjorde bedömningen att det saknas tillräckligt beredningsunderlag för att gå vidare med förslag, men avsåg att ge i uppdrag att utreda frågan. Vid behandlingen av ärendet beslutade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag där samma krav på kassaregister gäller oavsett om ett företag har fast driftställe i eller inte (prop. 2012/13:129, bet. 2012/13:SkU32, res. S, MP, V). I budgetpropositionen anför regeringen att den i enlighet med tillkännagivande (bet. 2012/13:SkU32, rskr. 2012/13:241) och den bedömning som regeringen gjort i proposition 2012/13:129 Förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen tänker ge i uppdrag att utreda möjligheterna att införa en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om ett företag har fast driftställe i eller inte. I partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör återkomma med förslag till en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om ett företag har fast driftsställe i eller inte. Utskottet kan konstatera att regeringen har klargjort i budgetpropositionen att kommer att få i uppdrag att utreda möjligheterna att införa en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om ett företag har fast driftställe i eller inte. Utskottet anser att den fortsatta beredningen av denna fråga bör avvaktas och avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att regeringen ska återkomma till med ett förslag om personalliggare för byggbranschen som kan beslutas av . Motionsförslaget om att utreda vilka ytterligare branscher som bör omfattas avslås. Den som bedriver restaurang- eller frisörverksamhet ska föra en personalliggare och i denna dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för näringsidkaren och löpande dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten. Skyldigheten att föra personalliggare gäller dock inte för enskild näringsverksamhet där bara näringsidkaren, dennes make eller barn är verksamma, eller fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där bara företagsledaren, dennes make eller barn är verksamma. har haft i uppdrag att utvärdera den verksamhet som har bedrivits i fråga om personalliggare och att bedöma om verksamheten bör utvidgas till att även omfatta branscherna bygg och tvätteri. Utredningen föreslog i promemorian Närvaroliggare och kontrollbesök – En utvärdering och förslag till utvidgning (Ds 2009:43) att personalliggare införs i bygg- och tvätteribranschen. Kravet på personalliggare utvidgades till tvätteribranschen. När det gäller förslag om personalliggare för byggbranschen aviserade regeringen att frågan om ett kontrollsystem kommer att utredas på nytt. I ärendet beslutade ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med dels ett förslag om personalliggare för byggbranschen i så god tid att det kan träda i kraft , dels ett förslag om månadsuppgift om anställdas löner och skatter med ikraftträdande (prop. 2012/13:34, bet. 2012/13:SkU14). I budgetpropositionen anförde regeringen att chefen för tillkallat en utredare med uppdrag att utreda hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kan vara utformat för byggbranschen (Fi 2013:C). I promemorian Minskat svartarbete i byggbranschen (Ds 2014: 7) lämnades ett förslag om hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kan vara utformat för byggbranschen. I promemorian föreslås bl.a. att ett kontrollsystem ska tillämpas på byggarbetsplatser i reglerna inte ska tillämpas om byggherren är privatperson byggherren ska anmäla byggstart och tillhandahålla utrustning för att möjliggöra registrering den som bedriver byggverksamhet ska föra personalliggare samt månatligen skicka personalliggare till byggherren ska anmäla verksamma näringsidkare och personer på byggarbetsplatsen till ska göra oannonserade kontrollbesök. Dokumentation av identifikationsuppgifter, rapportering av personalliggare samt anmälan ska ske elektroniskt. Med beaktande av att behöver för att utveckla ett datasystem för dessa uppgifter bedömer utredaren att ett kontrollsystem kan införas fr.o.m. . Utredaren har samrått med byggbranschen och . För att försvåra för oseriösa aktörer har byggbranschen i samverkan lagt fast ett åtgärdsprogram – Krafttag mot svartarbete – med bl.a. följande rubriker: – Inför legitimationsplikt och närvaroredovisning på byggarbetsplatserna (ID06) – Ställ krav på närvaroredovisning i kontraktshandlingarna – Låt göra oanmälda arbetsplatsbesök – Inför ett höjt och permanent ROT-avdrag – Gör företags skattestatus tillgänglig elektroniskt för privata aktörer – Specificera skatteinbetalningar på individnivå – Försvåra möjligheterna att missbruka olika välfärdssystem – Inför omvänd skattskyldighet för moms – Löpande kontroll av företag med F-skatt – Vidta åtgärder mot målvakter i fåmansföretag – Krav på skriftlighet vid uthyrning av arbetskraft – Kommunicera etiska regler/förhållningssätt – Opinionsbilda brett mot svartarbete. I kommittémotion 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkande 20 anförs att regeringen ska återkomma till med ett förslag om personalliggare för byggbranschen i kombination med oannonserade kontrollbesök som kan beslutas före de allmänna valen 2014. I motion 2013/14:Sk381 av m.fl. (S) anförs att alla parter har ett ansvar för att se till att lagar och regler följs av alla på marknaden; allt annat omöjliggör en konkurrens på lika villkor. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder för att förhindra skattefusk m.m. inom byggbranschen. I partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag om personalliggare för byggbranschen i kombination med oannonserade kontrollbesök som kan beslutas före de allmänna valen 2014. Vidare anförs att det finns mycket starka skäl för att kravet på personalliggare måste utökas till att omfatta fler branscher. Branscher som i hög utsträckning använder sig av underentreprenörer, som städ- och flyttbranschen, kan vara sådana exempel. Byggbranschen efterlyser närvarokontroll av alla som finns på arbetsplatsen och oanmälda arbetsplatsbesök av . Ordning och reda på arbetsmarknaden är inte bara viktigt för att skatten ska komma in på rätt sätt utan även för att alla anställda ska vara försäkrade och ha rimliga arbetsvillkor.