bet · H101FöU7 · 2014-01-21 00:00:00 — Vi gör inte på det sätt som ska göras när det gäller fredsbevarande verksamhet, fredsfrämjande verksamhet eller fredsframkallande verksamhet.Det senaste exemplet, som man kan läsa om i , handlar om våra trupper i och i specialstyrkorna. Är det så att vi ingår i något annat slags verksamhet än det som var tänkt från början och i stället ingår i en operationsverksamhet där vi styrs av framför allt och sätt att föra krig? är ifrågasatt på många olika sätt, men det är märkligt tyst om från vår regering. Jag hoppas verkligen att vi kan lyfta fram dessa aspekter på ett helt annat sätt. Det behövs en debatt om vad står för och gör.Jag tror att detta är kontroversiellt för vår regering. Man är väldigt insyltad i samarbetet med framför allt . När det gäller samarbetet i finns det ju beskrivet hur pass nära vi samarbetar med . Detta bör tas upp på ett helt annat sätt, tycker vi. Det samarbetet bör avvecklas, eftersom det leder oss in på fel väg när det gäller att försvara och se till att vi gör bra saker i de internationella insatserna. Detta bör lyftas fram på ett helt annat sätt, och jag tror att det kommer att göras i Försvarsberedningens arbete. Dessa frågor är kontroversiella, framför allt för oss i , men vi kommer i alla fall att driva frågan.Till sist vill jag ta upp detta med . Vi i är ju väldigt kritiska till all försvarsexport. Vi vet att det behövs export i dagens läge, men den ökar . Exporten är kontroversiell utifrån att vi exporterar till länder vi inte ska exportera till. Vi vet att det är så. Saudiarabienaffären är ett bara ett exempel, med det fortsätter ju. Försvarsexporten gynnas av en myndighet som underlättar denna. Försvarsexporten är inte en bransch bland andra. Det är en väldigt kontroversiell bransch.Vi måste se till att exportera vapen enligt de regelverk som finns. Jag menar att det gör vi faktiskt inte i . Vi ska inte exportera till diktaturer och inte till krigförande länder, men det gör vi. Ett steg är att se till att statliga myndigheter inte gynnar exporten av försvarsmateriel. Man kan exportera till länder som är godtagbara, men får vi en bättre och fredligare värld om vi tar bort all försvarsexport och demilitariserar hela världen. Den är naturligtvis en vision på lång sikt, men vi måste ha den visionen för att utvecklingen ska gå åt rätt håll. Ett steg att börja med är att se till att vi inte exporterar till fel länder. Då kan vi också lägga ned . Det anser vi att man ska göra. Låt mig komma med en bekännelse. talar vi alldeles för länge här i kammaren. Jag har varit med om då både av den begärda talartiden förbrukats. Och har ändå högt värderade kolleger slagit till med att önska både 10 och långa inlägg.Herr talman! Jag kan själv också ha tummat på nåden, så det här är lika mycket en självkritisk reflexion. Jag tror att det handlar om att ibland skapa konflikter och motsättningar som inte finns, och ibland om att försöka dölja verkliga samband och intressanta mönster bakom en väv av ord. För dagens anförande har jag begärt . Jag hoppas kunna efterskänka något av . Förhoppningsvis är det till kammarens glädje.Inför dagens debatt, som bygger på att vi ska behandla ett motionsbetänkande från försvarsutskottet, har jag haft ett utkast till ett anförande på runt sex tätskrivna sidor. Det i sin tur bygger på ett pm som duktiga medarbetare tagit fram på bortåt 60 sidor som handlar om allt från personalförsörjning och materiel till Nato och Gotland.I grunden är det dock tre aspekter på detta motionsbetänkande jag vill lyfta fram, och låt mig sig visa på dem utan att använda alltför många ord.För det första: De motioner som behandlas är i många fall återkommande. En hel del av tankarna kan på olika sätt återfinnas i den försvarspolitiska debatten. Från utskottets sida är vi tämligen överens om att flera av dessa nu behandlas i den av regeringen tillsatta Försvarsberedningen. Det finns helt enkelt ingen anledning att föregå den.I maj 1999 beslutade den dåvarande att Försvarsberedningen fortsatt skulle svara för samråd mellan regeringen och kring den långsiktiga inriktningen för försvars- och säkerhetspolitiken. Tanken är att Försvarsberedningen ska vara à jour med omvärlden inom sina områden och inkomma med förslag kring dessa. kom instruktioner som inbegrep analys av den internationella utvecklingen såväl regionalt som globalt. Nästan alla av denna riksdagsdebatts deltagare är också ledamöter av den försvarsberedning som är i full gång med sitt arbete.Till Försvarsberedningens fortsatta arbete kom anvisningar som innebar att man ska inkomma med förslag för perioden . är det tänkt att Försvarsberedningen ska inkomma med sin rapport till regeringen. Därmed läggs en viktig grund för ett nytt riksdagsbeslut om försvarets inriktning och kraven på operativ förmåga.Mot denna bakgrund har utskottet haft att behandla ett antal motioner inom sju områden:säkerhetsstrategi och anpassad hotbilddet svenska försvarets förmåganordiskt samarbeteÖstersjösamarbetetsvenska insatserväsentliga säkerhetsintressen och försvarsindustristrategi Försvarsexportmyndigheten.Av den anledningen har det varit naturligt att besvara många av motionerna med hänvisning till Försvarsberedningens nu pågående arbete. Det finns ingen anledning för mig att söka konflikt inom dessa områden förrän Försvarsberedningen har getts möjlighet att presentera sin nästa rapport.För det andra: Låt mig ändå fästa uppmärksamheten på ett brett motionsområde, och . Som vicepresident i känns det helt naturligt för mig att kasta ljus över en del av frågeställningarna.Det finns exempelvis motioner som berör och vår förmåga i norr. Ett svar på dessa och ett gott exempel att framhäva är ökad samverkan mellan flygbaserna i , och . Det handlar om att bevara och utveckla den kompetens som har av verksamhet i subarktisk miljö.Precis som Försvarsberedningen noterade i sin säkerhetspolitiska rapport som presenterades handlar det om förebyggande samverkan. Det är fråga om organiserat samarbete till förenade operationer i kris- och krigstid.Just dimensionen försvars- och säkerhetspolitik är något som uppmärksammas mer i nordiska sammanhang. I kan erfarenheter dras och ge positiva effekter inom underrättelse, försvarsplanering och operativ samverkan, som exempelvis luftträningen nu över Island.Utskottet noterar att flera av yrkandena redan har genomförts eller hanteras vidare inom ramen för befintliga strukturer. Försvarsberedningen föreslår att det nordiska försvarssamarbetet fördjupas, bland annat genom fortsatt koordinering av utbildnings- och övningsverksamheten, men även incidentberedskap och informationsutbyte kan komma att omfattas. Viss lagstiftning kan också komma att behöva uppdateras för att kunna motsvara de legala krav som omvärldsförändringarna innebär.Samtidigt konstaterar utskottet att över 130 nordiska samarbetsaktiviteter, inom ramen för Nordefco, pågår inom en rad olika områden, vilket visar på omfattningen av det befintliga nordiska samarbetet. De fem nordiska försvarsministrarna har också undertecknat ett avtal om ökat samarbete kring transportflyg. I regi genomfördes ett första rundabordssamtal med företrädare för de nordiska parlamentens försvarsutskott och ett antal försvarsministrar. Det skedde i , som då var ordförandeland i Nordefco. I det svenska ordförandeskapet i finns ambitionen att genomföra något liknande lyckat arrangemang.Avslutningsvis, för det tredje: Vi skriver nu månad. Det är vad som kallas . Då börjar det bli alltmer intressant att jämföra de olika regeringsalternativen. Av medierna att döma finns det ambitioner hos de rödgröna partierna att ersätta Alliansen. En hel del av det som man önskar, som har framförts, kostar pengar. Då är det intressant att veta: Hur ser rödgrön försvarspolitik ut?I samband med budgetdebatten som vi höll framstod skillnaderna på ett närmast övertydligt sätt. ansåg att tiden var inne att dra ned 1 miljard inom försvarsområdet. ville inte vara sämre utan önskade minus 1,6 miljarder. Långsiktigt talar om att minska med 3,4 miljarder de kommande tre åren, och vill minska med 7,2 miljarder de kommande fyra åren. Från socialdemokratiskt håll föreslogs i vart fall inga besparingar , 2014.Dock har en del halvkvädna visor hörts om ett möjligt besparingstryck på landets större myndigheter på kanske bortåt 10 miljarder. Det skulle väl för en av de största myndigheterna, Försvarsmakten, ifall det verkställdes innebära någon miljard eller så i ospecificerad neddragning.Till det kommer då detta motionsbetänkande som vi behandlar, där det spretar i olika riktningar. vill att lämnar samtliga åtaganden i den nordiska stridsgruppen 2015 - något jag svårligen ser som socialdemokratisk politik. Och i fråga om , , anser både och att den bör läggas ned - något jag svårligen ser som socialdemokratisk politik.Så frågan kvarstår sannerligen: Hur ser en samlad rödgrön försvarspolitik ut ifall det skulle bli ett regeringsskifte? Det är en varudeklaration medborgarna rimligen borde kunna ställa krav på inför september 2014.Herr talman! Med dessa ord vill jag yrka avslag på motionerna och bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Hur ser borgerlig försvarspolitik ut efter höstens val? Är statsministern överens med vice statsministern? Det verkade inte så i . Och var befinner sig i sammanhanget? Han verkar inte vara överens med statsministern. Här finns uppenbarligen en spännvidd.Vi som har deltagit i Försvarsberedningen kan ju konstatera att det så kallade borgerliga blocket inte alltid håller ihop i alla debatter. Så frågan är: Hur ska ni ha det efter valet?Och hur värderar ni Försvarsberedningens arbete? För oss är det så att kan vi åstadkomma en blocköverskridande lösning förutsätter vi att den gäller. Det är väl lika med , där själv deltar. Har någon annan ambition än att en blocköverskridande lösning i den utredningen ska gälla?Om vi tar frågan om , exempelvis: Är ni överens inom det borgerliga blocket om hur ni ska se på ? Vi förordar från vår sida att man ska göra förstärkningar på , bland annat med luftvärnskapacitet. Jag vet att i olika sammanhang har framfört att man bör göra förstärkningar på . Hur ser på det här? Hur ser på det här?Det är faktiskt tillåtet, , att ha en uppfattning även om man är medlem i Försvarsberedningen. Även om man deltar i det arbetet är det inte så att man har yttrandeförbud eller att locket behöver vara på. Jag vill bara påminna om att det i direktiven till utredningen står att offentlig debatt ska stimuleras. Det är en av Försvarsberedningens uppgifter. Jag vet inte om har glömt bort detta.Hur ska ni ha det med nu? Ge ett besked här om var står! Det är rätt så klart var vi står. Det är rätt så klart var står. Hur har du det med enigheten? Det vore bra om du redde ut det. Jo tack, jag har det rätt bra med enigheten. Jag tycker att det är viktigt, precis som säger, att vi inte ska lägga locket på i försvarsdebatten. Jag har deltagit i ett antal försvarsdebatter arrangerade av olika organisationer, bland annat med folkpartisten , och det är inte alltid så att vi tycker helt klockrent lika. Däremot representerar vi båda allianspartier som har levererat åtta helt eniga alliansbudgetar.Jag är helt övertygad om att vi inför valet , precis som vi gjorde i valet och valet , kommer att begära ett mandat för en gemensam allianspolitik. Det innebär inte att det inte kommer att finnas åsiktsskillnader och nyanser inom detta område, i likhet med alla andra politiska områden. Men det vi kan se tillbaka på är att vi har levererat och har levererat i enighet.Dock måste jag säga, herr talman, att när man ser spännvidden bland de rödgröna förslagen, där vi pratar om mångmiljardförslag på neddragningar , blir det intressant att fråga: Vilket är då det rödgröna alternativet inför ?Jag håller med - vi har ett antal utredningar och beredningar som pågår . Min ambition är att försöka nå bred enighet i dem. Därför tror jag också att det är viktigt att inte positionera sig eller låsa sig i onödan för att söka den typen av konflikter, för det underlättar inte möjligheten att nå en bredare enighet - precis som jag har uppfattat att också efterlyser.I det läget är det med som med allting annat. Men om man föreslår saker och ting, om man önskar, brukar det medfölja en prislapp. Då är det viktigt att det finns ett samband, en korrelation, mellan vad man vill ha och vad man är beredd att betala. Då noterar vi, herr talman, vissa differenser, olikheter, på den rödgröna sidan. Jag tror att har läst direktiven till Försvarsberedningen. Där står det att man bör ta konsekvenserna av de förslag som läggs från beredningen också på den ekonomiska sidan. Och är det så att vi kommer överens om någonting när det gäller exempelvis , att vi kommer överens om någonting när det gäller luftvärnskapaciteten, har också ni om ni är med i överenskommelsen att ta de ekonomiska konsekvenserna av detta.Sedan vet inte jag egentligen hur värderar en blocköverskridande lösning. För oss är det så att gör vi en blocköverskridande överenskommelse nu ska den gälla oavsett vilken regering som kommer till makten. Då är det det som är politiken. Annars begriper inte jag vad vi ska ha en försvarsberedning till.Därför blir den här exercisen med vem som tycker vad i den offentliga debatten just nu i praktiken rätt så ointressant. Det intressanta är papperet , och då förutsätter jag att vi har nått denna överenskommelse. Det är vår allvarliga strävan.Jag noterar de spänningar som finns på den borgerliga sidan, så ska man föra debatten på nivå bör han nog redovisa mer i detalj vad borgerlig försvarspolitik innebär efter valet. Men jag förutsätter att det är det som står på papperet som gäller.När det sedan gäller skulle det väl egentligen inte vara så svårt, , att göra ett försök att ge något besked om har någon uppfattning över huvud taget. Det finns flera partier här som har uppfattningen att vi bör göra något åt . Vi får inte agera så att det finns ett säkerhetspolitiskt vakuum här långsiktigt. Vi vill etablera normalbilden av att vi har en högre närvaro militärt. Det kan organiseras på många olika sätt. Det kan också organiseras kostnadseffektivt.Kan du ge ett svar: Vad tycker du om ? Har ni någon ambition eller inte? Får jag då bara påminna både kammaren och om att Alliansen har styrt och har lagt åtta gemensamma alliansbudgetar.Då är det intressant att höra , herr talman, som säger att om man blir överens och lägger ett förslag som dessutom kan ha en kostnadssida utgår han ifrån att detta blir rödgrön regeringspolitik ifall det blir ett regeringsskifte.Jag tycker att den uppgiften är intressant, och jag hoppas att den kan bekräftas av och , för det är då ett klart besked om vad som är rödgrön regeringspolitik på försvarsområdet.Därmed blir den försvarsbudgetdebatt vi hade lite onödig i någon mening, för de rätt kraftiga besparingsförslag som lades från och är därmed obsoleta. Det är ett bra besked på det sättet.När det gäller visar i sin replik att det finns olika förslag och att man kan kostnadsberäkna dem på olika sätt. Men låt oss då titta på det, och låt oss diskutera det!Jag tycker däremot att den bild som försvarsutskottets ordförande målar upp av att det skulle vara ett tomrum på och i är i grunden helt felaktig. Jag tycker inte att den är tilltalande för de hemvärnspersoner vi har på . Den är inte till förmån för LV 6, som utför arbetsuppgifter på , eller för andra som är inbegripna i försvaret på och runt och i . är mästare på att prata om andra partiers politik och inte så mycket om sin egen. Det är nog inte första gången som står för den konsten, så att säga.Jag tycker ändå att och har en ganska likartad syn, i alla fall på hotbilden, och det gläder mig.Jag har en konkret fråga. Jag lyfte upp den nya nationella säkerhetsstrategin eftersom hoten mot vårt samhälle är ganska omfattande. Det är ju inte direkt ett militärt hot som står för dörren, utan det finns en hel del andra hot. Jag nämnde att det inte går någon skarp gräns mellan extern och intern säkerhet eller mellan civila och militära åtgärder. Det krävs därför att man skapar synergi och koordinering mellan statens olika resurser för att stå emot ett eventuellt hot.Min fråga till är: Hur ser du på att vi får en ny nationell säkerhetsstrategi? Det har inte funnits en sedan , tror jag, eller kanske till och med långt . Hur ser på detta? Låt mig först krångla mig ur "kram" att vi i allt väsentligt skulle ha precis samma syn på hotbilden. Dock vill jag ge er rätt i att vi är många partier som har en rätt likartad syn. Det kommer till uttryck i Vägval i en globaliserad värld, som är Försvarsberedningens första rapport och som ger den säkerhetspolitiska analysen. Där tycker jag att det är en styrka att vi är många partier som kan skriva oss samman om hur vi ser på omvärlden i alla dess dimensioner. För det och den björnkram som och ger mig använder vi ungefär 200 sidor, varav drygt 20 handlar om just Ryssland.Jag tycker att det är värdefullt med den säkerhetspolitiska analysen, för ibland blir den säkerhetspolitiska debatten alltför allmän. Det blir one-liners, slagord och förenklingar. Jag tror att just säkerhetspolitisk analys kräver fördjupningar, och jag tycker att Försvarsberedningens säkerhetspolitiska analys har bidragit till den delen i debatten.Jag tycker också att det pekar på, att det finns olika dimensioner, i allt väsentligt är riktigt. Försvarsberedningen hade en offentlig hearing som handlade om civil beredskap och hade över 100 besökare - jag tror att det var 120 eller 140. Det visar det intresse som finns att se olika dimensioner av försvars- och säkerhetsfrågor.Civil beredskap och den typen av frågeställningar tror jag är väsentliga. Det är också någonting som lyfts fram i debatten och från Försvarsberedningens sida, att det handlar om it och cyber, energisäkerhet, informationsflöden och den typen av aspekter.Huruvida jag vill låsa mig vid förslag eller inte, det vill jag inte svara på här och i kammaren, herr talman. Det är rätt som säger: När man tar olika hotbilder, cyber och så vidare, del för del är i stort sett alla partier rätt överens. Problemet är att det inte finns någon sammanhållen politik eller säkerhetsstrategi.Jag tycker att det är en brist för att man inte har just en säkerhetsstrategi utifrån dagens hotbild. Därmed inte sagt att vi ska förminska försvarets makt på något sätt utan kanske tvärtom. Vi ska lyfta upp det, och då kan vi också synliggöra det på ett helt annat sätt. Det är bristen, att det inte finns någonting, som jag tycker är det allvarliga.Vi kan se på händelsen i . Den stod ganska handfallen inför det terrordåd som inträffade. Skulle man utnyttja helikoptrarna eller polisen och civila? Vad skulle man göra? Vi vet ju resultatet.Vi såg vid tsunamikatastrofen att också blev lite handfallet - hur gör vi nu?Jag förminskar alltså inte försvaret; jag vill bara ha en strategi. Hur ska staten göra ifall det värsta inträffar? Problemet är då, , att vi inte har något svar på den frågan. Skulle Breivik slå till i står vi antagligen lika handfallna som gjorde . Därför krävs det, tycker jag och precis som du själv säger, en analys av detta. Det är det vi i har eftersträvat . Först måste jag tacka för att han nu har breddat sitt kramande till att gälla fler partier. Det kändes lite ensamt att vara ensam moderat mot Miljöpartiet.Dock delar jag i allt väsentligt det tar upp. Jag tycker att och har gjort en viktig insats genom att införa den här typen av aspekter i den säkerhetspolitiska diskussionen.När jag reser omkring i omvärlden framhävs terrorism som ett av de stora hoten. Det har vi ju sett, inte bara i form av vad som hände i . Det har handlat om ett attentat riktat mot en enskild soldat i , där man använde nätets snabbhet för att sprida skräck och förstämning. Det har handlat om Bostonbombarna. Det finns hela den här typen av skala, så det finns absolut många aspekter.Jag vill ändå återkomma till att jag tycker att Försvarsberedningen i sin kommande rapport verkligen ska bearbeta och reflektera över de här frågorna, inte minst med utgångspunkt från den mycket välbesökta hearing som vi hade om civil beredskap.Det finns alltså all anledning att använda klaviaturens alla tangenter. Det är det som är faran om man för en endimensionell debatt: Den kan i sig kan vara intressant, men man glömmer alla de andra aspekterna. Därför tycker jag att vår uppgift som försvars- och säkerhetspolitiker och än mer som ledamöter i Försvarsberedningen är att ha förmågan att lyfta fram alla de här aspekterna och sedan göra en sammanvägd bedömning.Herr talman! Jag vet att inte har några fler möjligheter till replik. Därför hoppas jag att vi i den framtida debatten kan föra ett resonemang om vad man vill göra och vad det kostar. Det tror jag nämligen är intressant inför valet att medborgarna faktiskt får reda på: Vad är alternativen, både innehållsmässigt och kostnadsmässigt, i svensk politik när det gäller försvarsfrågorna? Jag tror att har en nationell säkerhetsstrategi. Den har börjat få på nacken. Den handlar om i vilken ordning vi prioriterar vår säkerhet. Den börjar med att vi i första hand värnar människors liv och hälsa, i andra hand våra värderingar, vårt demokratiska system och respekten för medborgerliga fri- och rättigheter och i tredje hand samhällets funktionalitet. Jag är i likhet med öppen för justeringar härvidlag, men jag tycker att det vore bra om i så fall blev något mer konkret i fråga om vad han efterlyser.Herr talman! Den här debatten sker i ljuset eller möjligen i skuggan av att Försvarsberedningen inom loppet av kommer att avge sitt slutbetänkande och underlaget försvarsbeslut. Därför är det väl så, som också sade, att alla talare inte har utnyttjat sin talartid till fullo. Det är mycket interna diskussioner som också väntar.Nordiskt samarbete är det många partier som uppehåller sig vid. Nästan alla har nämnt det här - även , som , vilket är lite nytt, tycker att det nordiska samarbetet ska breddas och fördjupas. uttalade att nordbor är lika och att det därför finns förutsättningar för solidaritet. Jag begriper inte fullt ut grunden för den förutsättningen, men likväl är det vad uttalar.När det gäller nordiskt samarbete tror jag att det är väldigt viktigt att skilja mellan å ena sidan vad som är förmågeproduktion och å andra sidan vad som är förmågenyttjande eller förmågedelande.Jag inbillar mig, herr talman, att våra nordiska grannar - , och - i lite varierande utsträckning är beredda att medverka i att producera förmågor, oavsett om det handlar om att utbilda officerare, att ha gemensamma underhållsverkstäder för arméfordon eller vad det nu kan vara.Men som de säkerhetspolitiska förhållandena i är organiserade tror jag att utrymmet för att dela förmågor är mycket begränsat. När det kommer till förmågedelning har ju både och andra lojaliteter att tänka på i första hand.Peter citerade en del bra saker ur den finska vitboken som kom . står det i vitboken att utgår från att det bara är som kommer att försvara . Det är en tydlig signal om att de stryker under sin militära alliansfrihet. Även de tror jag alltså har viktiga begränsningar när det gäller just förmågedelning.Därför ska vi inte förvånas när skriftligt begär besked från om de är beredda att delta i en gemensam incidentberedskap som Försvarsberedningen har föreslagit och skriftligt svarar nej på den frågan.Det är ett besked som vi har att förhålla oss till, eller, som försvarsministern uttryckte saken i tv för någon vecka sedan: Man kan aldrig tvinga andra till samarbete.Norge har med sin nya regering också skickat en rad andra signaler som måste tolkas som ett minskat intresse av det som kallas för nordiskt samarbete eller Nordefco. Man kallar hem sina sambandsofficerare från både och med början nu , och man avbeställer svenska artilleripjäser som faktiskt redan var beställda.Herr talman!