bet · H101KU30 · 2014-02-19 00:00:00 — 2013/14:KU30 Regionalt utvecklingsansvar i , och Regionalt utvecklingsansvar i , och I betänkandet behandlas regeringens proposition 2013/14:46 Regionalt utvecklingsansvar i , och . I propositionen föreslår regeringen att lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ändras så att den omfattar även , och och gäller för landstingen i dessa län. Det regionala utvecklingsansvaret omfattar vissa uppgifter i det regionala tillväxtarbetet och att upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur. Lagändringen föreslås träda i kraft . Med anledning av propositionen har det väckts fyra följdmotioner (S, MP). I följdmotionerna yrkas tillkännagivanden om att regeringen ska återkomma till med en helhetslösning av regionfrågan och om att , och ska omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. I betänkandet behandlas även fyra motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. att och ska omfattas av lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Utskottet tillstyrker propositionen. Utskottet föreslår att ska tillkännage för regeringen dels att regeringen bör lämna en proposition till om det regionala utvecklingsansvaret i och så att det blir möjligt att genomföra förändringen , dels att regeringen utreder frågan om det regionala utvecklingsansvaret i vidare. Vidare föreslår utskottet att ska tillkännage för regeringen att den bör återkomma med ett förslag till en helhetslösning för den regionala organisationen. I betänkandet finns två reservationer (M, FP, C, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regionalt utvecklingsansvar i , och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Därmed bifaller proposition 2013/14:46. Regionalt utvecklingsansvar i , och a) tillkännager som sin mening vad som anförs i betänkandet om att regeringen bör lämna en proposition till om det regionala utvecklingsansvaret i och så att det blir möjligt att genomföra förändringen . b) tillkännager som sin mening vad som anförs i betänkandet om att regeringen bör utreda frågan om det regionala utvecklingsansvaret i vidare och ta fram en departementspromemoria om förutsättningarna för att ska omfattas av lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. 2013/14:K9 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4 och 2013/14:K11 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:K373 av m.fl. (S). Reservation 1 (M, FP, C, KD) 2013/14:K339 av m.fl. (S). En helhetslösning av regionfrågan tillkännager som sin mening vad som anförs i betänkandet om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en helhetslösning för den regionala organisationen. 2013/14:K9 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:K10 av m.fl. (S), 2013/14:K11 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:K12 av m.fl. (S) och 2013/14:K291 av (S) samt 2013/14:K278 av och (båda C). Reservation 2 (M, FP, C, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), Skånberg (KD), (SD), (V), (M) och (M). Ärendet och dess beredning har utarbetats departementspromemoriorna Regionalt utvecklingsansvar i (Ds 2012:55) och Regionalt utvecklingsansvar i och (Ds 2013:14). I promemoriorna finns förslag om att lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län ska ändras så att den omfattar även , och . Promemoriorna har remissbehandlats. Vid sammanträde lämnade företrädare för Kommuner och Landsting, , , och i information och svarade på frågor. beslutade att en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning skulle genomföras i , och län från fram till utgången av 2002 (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). Till grund för regeringens förslag till låg slutbetänkandet Regional framtid (SOU 1995:27) från den parlamentariska kommittén Regionberedningen. När beslutade om ändrad länsindelning i m.m. ingick att försöksverksamheten skulle utvidgas till att omfatta även det då nybildade (bet. 1996/97:BoU13, rskr. 1996/97:228). överlämnade regeringen propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7) till med förslag om att kommuner och landsting skulle kunna bilda s.k. samverkansorgan. Någon förlängning av försöksverksamheten föreslog inte. beslut (bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138) överensstämde i huvudsak med regeringens förslag, med den skillnaden att försöksverksamheten i och skulle förlängas till utgången av 2006. överlämnade regeringen propositionen Förlängd försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i och (prop. 2004/05:8) till . beslutade att, i enlighet med propositionen, ytterligare förlänga försöksverksamheten i och t.o.m. utgången av 2010 (bet. 2004/05:KU7, rskr. 2004/05:68). I proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län föreslogs att försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning skulle gälla permanent för och . Ansvarsfördelningen mellan staten och landstingen skulle enligt förslaget följa den som gäller enligt försöksverksamheten i och . Regeringen föreslog att verksamheten skulle regleras i en ny lag om regionalt utvecklingsansvar i vissa län som omfattade , , och . I propositionen anförde regeringen bl.a. att resultatet av försöksverksamheten borde ställas i relation till dess syfte, vilket var att öka den demokratiska förankringen av det regionala tillväxtarbetet. För att denna ska öka krävs det att det finns en stark politiskt förankring på lokal och regional nivå för att ta över uppgifter från staten. Av detta skäl ansåg regeringen att en ändrad ansvarsfördelning mellan staten och den kommunala nivån måste ske utifrån ett starkt och tydligt lokalt och regionalt initiativ. Sammantaget bedömde regeringen, i likhet med flertalet remissinstanser, att försöksverksamheten hade fallit väl ut och att dess syfte kunde anses ha uppnåtts. Således fanns det enligt regeringen skäl för att de uppgifter som försöksverksamheten i och omfattar borde permanentas för de berörda landstingen. Några skäl för att verksamheten även fortsättningsvis bör bedrivas i form av en försöksverksamhet hade inte framkommit. I propositionen bedömde regeringen också att en förändrad ansvarsfördelning kunde göras permanent i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. antog regeringens förslag (bet. 2009/10:KU37, rskr. 2009/10:324). Utskottet delade regeringens bedömning att en förändrad ansvarsfördelning borde göras permanent i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och där inga oklarheter finns kring den framtida landstingsindelningen. Utskottet ansåg därmed i likhet med regeringen att den nya lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län borde omfatta , , och . Det regionala utvecklingsansvaret omfattar vissa uppgifter i det regionala tillväxtarbetet och att upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur. Utvecklingsansvaret är fördelat på olika sätt i länen. Genom lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län har landstingen i , och det regionala utvecklingsansvaret i respektive län. I har utvecklingsansvaret, eftersom är en landstingsfri kommun. I lagen (3 §) anges sålunda att lagen gäller för läns landsting, , Västra och I , , , , , , , , , , , och har samverkansorgan enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen det regionala utvecklingsansvaret. Ett samverkansorgan är en beslutande församling inom ett län som har till uppgift att svara för regionala utvecklingsfrågor i länet. I , , och har länsstyrelserna det regionala utvecklingsansvaret. I samtliga län svarar länsstyrelserna för den statliga förvaltningen i länet, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret för särskilda förvaltningsuppgifter. Länsstyrelserna ska verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Vidare ska länsstyrelserna utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Vad gäller det regionala tillväxtarbetet omfattar det ett flertal olika uppgifter för de länsstyrelser, samverkansorgan, landsting samt som ansvarar för regionala utvecklingsfrågor. Regionalt tillväxtarbete är insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och utveckling. Det regionala tillväxtarbetet syftar till att uppfylla den regionala tillväxtpolitikens mål och främja en hållbar regional tillväxt. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning läggs fast i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 som regeringen beslutat och i den årliga budgetpropositionen. Arbetet med regionala tillväxt- och utvecklingsfrågor regleras i bl.a. lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen, lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och i ett antal förordningar. En uppgift i det regionala tillväxtarbetet är att utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling och samordna genomförandet av strategin. I utarbetandet och genomförandet av strategin ska samråd och samverkan ske med kommuner och landsting. I samtliga län har länsstyrelserna ett ansvar att följa upp hur andra statliga myndigheter tillämpar det regionala utvecklingsprogrammet. Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län I lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län finns bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och om länsplaner för regional transportinfrastruktur i , , och . Med regionalt tillväxtarbete avses, enligt 2 §, insatser för att skapa en hållbar regional tillväxt och utveckling. I 5 § anges följande: 5 § De landsting som avses i denna lag ska 1. utarbeta och fastställa en strategi för länets utveckling och samordna insatser för genomförandet av strategin, 2. trots 2 kap. 8 § andra stycket kommunallagen (1991:900) besluta om användningen av vissa statliga medel för regionalt tillväxtarbete, och 3. följa upp, låta utvärdera och till regeringen redovisa resultaten av det regionala tillväxtarbetet. Vidare får dessa landsting (6 §) utföra uppgifter inom ramen för EU:s strukturfondsprogram. Landstingen i fråga ska upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur (7 §). De ska samverka med länets kommuner samt och övriga berörda statliga myndigheter (8 §) och de ska samråda med företrädare för berörda organisationer och näringslivet i länet (9 §). Statliga myndigheter som bedriver verksamhet i länet ska beakta den strategi som fastställts för länets utveckling. och övriga statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden lämna de landsting som avses i denna lag det biträde som de behöver för regionalt tillväxtarbete och regional transportinfrastrukturplanering. De ska också löpande informera de landsting som avses i denna lag om pågående och planerade verksamheter som har betydelse för länets utveckling (10 §). överlämnade sitt slutbetänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10). betänkande remissbehandlades, och yttranden kom in från 543 remissinstanser. lämnade förslag som berörde hela samhällsorganisationen. Betänkandet bereds inom . Betänkandet innehöll förslag som innebar att nya större län och landsting skulle bildas. Kommittén föreslog vidare att ett antal uppgifter med anknytning till regional utveckling skulle föras över från staten till landstingen och att landstingen i fortsättningen skulle benämnas regionkommuner. I betänkandet skriver kommittén att den regionala samhällsnivån står i fokus för ansträngningarna att åstadkomma ett mer tvärsektoriellt arbetssätt. Jämfört med den nationella och den lokala nivån är den oöverskådlig och splittrad, med ett stort antal aktörer med oklara och ofta överlappande uppgifter och en regionindelning som skiftar från sektor till sektor och som ytterligare försvårar samordning. har behovet av en fungerande regional nivå ökat, som ett sätt att åstadkomma ett tvärsektoriellt och territoriellt baserat arbetssätt. För att råda bot på dessa strukturella svagheter föreslår kommittén en ny regional samhällsorganisation med tydligare roller och uppgiftsfördelning och en gemensam regionindelning för staten och den kommunala sektorn. Vad gäller den regionala utvecklingen har ett utvecklingsuppdrag av självstyrelsekaraktär skilts från ett mer renodlat statligt myndighetsuppdrag. Som en följd av detta föreslås att landstingen ersätts av direktvalda regionkommuner med ett sammanhållet ansvar för regional utveckling och hälso- och sjukvård. får nya länsstyrelser, som statens företrädare i länet, i uppdrag att samordna statliga verksamheter, bedriva tillsyn och redovisa tvärsektoriella kunskapsunderlag till regeringen. En förutsättning för dessa reformer är en ny, gemensam läns- och regionkommunindelning med väsentligt färre enheter än . Utredningen om den regionala statliga förvaltningen Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om en översyn av statlig regional förvaltning m.m. (dir. 2009:62). Utredaren skulle ge förslag på bl.a. en ändrad länsindelning i de fall där en ändrad landstingsindelning kan bli aktuell och genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen. Utredaren skulle, utifrån ansökningar som överlämnats till Kammarkollegiet, utarbeta förslag på hur en eventuell ändrad länsindelning borde utformas och genomföras i de fall en ändrad landstingsindelning kunde bli aktuell. Utredaren skulle föreslå namn på de eventuella län som därmed borde bildas och föreslå residensstäder för dessa. Utredaren skulle också lämna förslag på hur länsstyrelseorganisationen skulle utformas i de berörda länen. Ett syfte med utredningen var att se över möjligheterna att i ökad utsträckning koordinera viss statlig verksamhet med landstingsindelningen. Det gäller både i de fall landstingsindelningen är oförändrad och då en ny indelning övervägs. Översynen omfattade såväl länsstyrelseorganisationen som hur man skulle kunna vidareutveckla och stärka uppgift att inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet. Utredaren skulle även se över hur roll som regional samordnare av statlig tillsyn kunde vidareutvecklas. Utredarens förslag skulle beakta pågående förändringar inom den statliga förvaltningen. För del skulle en sådan förändring kunna utgöras av en koncentration av viss verksamhet till ett fåtal länsstyrelser. Uppdraget skulle redovisas . överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Statens regionala förvaltning – förslag till en angelägen reform (SOU 2012:81). Betänkandet bereds i . Vad gäller det regionala utvecklingsansvaret ansåg utredningen att dagens modell med tre olika organisationer som utövar det regionala utvecklingsansvaret leder till otydligheter. Utredningens föreslog därför att möjligheten att bilda kommunala samverkansorgan skulle upphöra . Samtliga samverkansorgan ska enligt förslaget vara avvecklade . Utredningen föreslog att landstingen i samtliga aktuella län genom ett ansökningsförfarande ska ges möjlighet att ta över det regionala utvecklingsansvaret om det finns ett stöd för detta bland länets kommuner. Enligt utredningen är det en fördel om förändringen i ansvarsfördelningen görs i samband med ett val. Detta innebär att det regionala utvecklingsansvaret bör övergå till landstingen tidigast den 1januari 2015. I de län där det eventuellt saknas politiskt stöd för att tar över ansvaret för regionala utvecklingsfrågor ska staten enligt utredningen genom ansvara för frågorna fr.o.m. . Med utgångspunkt från bedömningen att de kommunala samverkansorganen ska avskaffas finns det enligt utredningen två alternativa lösningar vad gäller det framtida ansvaret för det regionala utvecklingsarbetet. I samband med att samverkansorganen avvecklas kan utvecklingsansvaret i de aktuella länen antingen återgå till staten genom länsstyrelserna eller så kan ansvaret överföras till landstingen. Vid en analys av de båda alternativen fann inte utredningen belägg för några tydliga skillnader i utfallet av den regionala tillväxtpolitiken mellan de län där ansvaret finns hos respektive hos . Utredningen ansåg dock att en återföring av uppgifter från den regionala nivån till den statliga inte är aktuell, främst till följd av inriktningen på den politik som har förts inom området under en förhållandevis . Denna inriktning återspeglades t.ex. i de uttalanden om tillväxtfrågor som regeringen gjort budgetproposition. Där sägs att regionernas ansvar och inflytande över vissa statliga tillväxtresurser har stärkts som ett led i att effektivisera genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. I de 13 län där utredningen föreslår att samverkansorganen ska avvecklas ansåg utredningen att landstingen i första hand skulle ta över det regionala utvecklingsansvaret. Detta skulle ske genom ett reglerat ansökningsförfarande. Landstingen får ansöka hos regeringen om att ta över det regionala utvecklingsansvaret. Vid prövningen av en sådan ansökan ska särskild hänsyn tas till vilken uppfattning länets kommuner har i frågan. Vad gäller de län där har det regionala utvecklingsansvaret anförde utredningen följande: I , , och är det som ansvarar för regionala utvecklingsfrågor. För dessa län finns det på motsvarande sätt som ovan två tänkbara alternativ för det regionala utvecklingsansvaret. Ett alternativ är att landstingen tar över det regionala utvecklingsansvaret från länsstyrelserna. Det kräver att det i respektive län finns ett tillräckligt stöd för en förändrad ansvarsfördelning. I förarbeten till lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län framhålls att permanent landstingsansvar för regionala utvecklingsfrågor är möjligt i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ (prop. 2009/10:156). Vi utgår från att regeringen även fortsättningsvis anser att det är viktigt med en stark lokal och regional förankring vid ett kommunalt övertagande av det regionala utvecklingsansvaret. Vår bedömning är därför att det krävs att en majoritet i är för detta samt att kommunerna accepterar att ska ansvara för de regionala utvecklingsfrågorna. Vi föreslår att landstingen ska ges möjlighet att ansöka hos regeringen om att få överta det regionala utvecklingsansvaret från staten. Vid prövningen av en sådan ansökan ska regeringen ta hänsyn till vilken uppfattning länets kommuner har i frågan. Det kommunala stödet bör visas genom att det antal kommuner som motsvarar två tredjedelar av länets befolkning ställt sig bakom förändringen. Detta kan jämföras med där samtliga kommuner måste ingå i samverkansorgan för att staten ska lämna över det regionala utvecklingsansvaret. Det andra alternativet är att även fortsatt ansvarar för regionala utvecklingsfrågor i berörda län. Möjligheten att i dessa län få bilda samverkansorgan med ansvar för regionala utvecklingsfrågor ska, som tidigare nämnts, upphöra. Enligt vår bedömning kommer den kommunala nivån, även i dessa län, att vilja ta över ansvaret. De speciella förutsättningarna i kan komma att innebära att den nuvarande uppgiftsfördelningen behålls. Departementspromemoria om regionalt utvecklingsansvar i , och (Ds 2013:67) Av promemorian framgår att , och har ansökt hos regeringen om att få överta det regionala utvecklingsansvaret i respektive län enligt lagen om regionalt utvecklingssamarbete i vissa län. Vidare framgår av promemorian att i de tre länen har samverkansorganet i respektive län ansvaret för regionala utvecklingsfrågor i länet. En förutsättning för att ge ett landsting ansvar för regionala utvecklingsfrågor är att initiativet till förändring vilar på ett lokalt och regionalt initiativ. Ansökan från i visar på ett sådant initiativ. Även ansökan från i kan ses som ett lokalt och regionalt initiativ. I har kommunerna fått tillfälle att yttra sig över ansökan. Samtliga kommuner i har i sina kommunfullmäktige tillstyrkt att ansöker om att få ta över det regionala utvecklingsansvaret. Ansökningarna från och har inte stöd bland samtliga av respektive läns kommuner. Men flertalet av kommunerna stöder sitt landstings ansökan. Det råder heller inte några delade meningar i länen om att det regionala utvecklingsansvaret bör vara ett kommunalt åtagande. Huruvida åtagandet bör organiseras i ett samverkansorgan eller i ett landsting finns det däremot olika åsikter om. I propositionen Regionalt utvecklingsansvar i vissa län lyfter regeringen fram betydelsen av den demokratiska förankringen av det regionala tillväxtarbetet. Med ett landstingsansvar för de regionala utvecklingsuppgifterna i de berörda länen torde den demokratiska förankringen för dessa uppgifter kunna bli än mer tydlig. Det föreligger ett lokalt och regionalt initiativ i , och om att i första hand ett politiskt organ, i detta fall , ska ha det regionala utvecklingsansvaret. Mot bakgrund av detta samt utifrån betydelsen av den demokratiska förankringen av det regionala tillväxtarbetet görs bedömningen att , och bör få det regionala utvecklingsansvaret. Det föreslås därför att lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar ska omfatta även , och . Enligt regeringens förteckning över planerade propositioner och skrivelser avser regeringen att lämna en proposition om det regionala utvecklingsansvaret i , och . Regionalt utvecklingsansvar i , och Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att bifaller propositionen. Regeringen skriver att den i proposition 2009/10:156 Regionalt utvecklingsansvar i vissa län gjorde bedömningen att en ändrad ansvarsfördelning kunde ske i de län som kan uppvisa ett lokalt och regionalt initiativ att ta över vissa statliga uppgifter och om det inte finns några oklarheter kring den framtida landstingsindelningen. De län som avsågs var och . Förutsättningar för en ändrad ansvarsfördelning bedömdes också finnas i och . Mot bakgrund av att , läns landsting och kan uppvisa ett sådant initiativ, att det inte finns några oklarheter kring den framtida landstingsindelningen och med hänsyn till den fleråriga erfarenheten av landsting med regionalt utvecklingsansvar bedömer regeringen i den nu aktuella propositionen att lagen om regionalt utvecklingsansvar i vissa län även bör omfatta , och . Regeringen noterar att flera länsstyrelser i sina remissvar betonar vikten av en samlad bedömning av ansvarsfördelningen mellan staten och den landstingskommunala nivån innan det regionala utvecklingsansvaret överförs till läns landsting och . Någon liknande invändning finns inte mot förslaget avseende . Vidare skriver regeringen att förslagen i departementspromemoriorna innebär att det regionala utvecklingsansvaret förs från samverkansorganet till landstingen och att vissa uppgifter förs över från länsstyrelserna till landstingen. utför tre landsting och en kommun redan de uppgifter som det nu föreslås ska överföras till de tre berörda landstingen. I 13 län utförs samma uppgifter, förutom beslut om företagsstöd, av samverkansorgan. Länsstyrelsernas invändningar bör enligt regeringen ses utifrån att utvecklingsansvaret på regional nivå redan ligger hos politiskt styrda organisationer i 17 av landets 21 län. Regeringen noterar att i har framfört att och därmed statens roll riskerar att gå från utveckling till bevarande genom förslagen i promemoriorna. Regeringen instämmer i flera av de synpunkter som har inkommit från olika länsstyrelser om att har en viktig roll och besitter en stark tvärsektoriell kompetens som ska användas för att bidra till en hållbar tillväxt och utveckling i länen. Vidare skriver regeringen att i och har haft den roll som blir aktuell i de nu aktuella länen. Förslagen i propositionen innebär enligt regeringen att det regionala utvecklingsansvaret överförs till landstingen i de tre länen och att länsstyrelserna fortsätter att utföra sina övriga uppdrag. Utskottet anser att lagen (2010:630) om utvecklingsansvar i vissa län bör omfatta även , och och tillstyrker därför propositionen. Regionalt utvecklingsansvar i , , och