· H101NU12 · 2014-04-03 15:01:35 — Uppgiften måste vara att matcha de behov som finns och inte att ha någon form av fas 3-stöd som inte leder någonstans.En annan del är att det måste finnas bostäder och infrastruktur. Bostäder och infrastruktur är en förutsättning för företagande och arbetskraft. Man måste kunna komma till arbetsplatserna, och företagen måste ha möjligheter att frakta sina varor på järnväg eller vägar. Här är det stora problem. Det här är områden som har varit styrkeområden tidigare. Det som har burit upp väldigt många av våra företag är kompetent arbetskraft och bra infrastruktur. Det gäller såväl telekommunikationer som järnvägar och vägar samt även bostäder.I dag kan vi se att hela den här bilden krackelerar, och det ganska rejält. Det innebär att vi står inför enorma utmaningar om vi inte lyckas åtgärda detta.När vi hade de kalla och snörika vinterdagarna fick inte och ut sina produkter och fick heller inte in sina insatsvaror. Det var produkter som skulle ut på världsmarknaden. De gick ut med ett pressmeddelande: Kommer inte det här att åtgärdas kommer vi inte att kunna fortsätta investera i . Då får vi lägga investeringarna någon annanstans.Det här var . Tyvärr är situationen än sämre än vad den var då. Om man ska åka tåg får man vara ute . Det fanns då vi kunde ställa klockan efter SJ:s tidtabell, men det var länge sedan. Det behövs stora insatser här.Det behövs också andra främjande insatser, bland annat när man ska starta företag. Vi vet att förutsättningarna för kvinnor och män att starta företag är olika. Vår syn på kvinnors företagande är annorlunda än vår syn på mäns företagande.Vi kan också se att insatserna från främjande verksamheter är väldigt olika. Kvinnors företagande bedöms på ett annorlunda sätt än mäns företagande. Det måste givetvis åtgärdas. Det här är ingenting som jag står här och hittar på, utan det är analys av deras projekt om kvinnors möjligheter att bedriva företagande. Det finns egentligen ingen uppföljning av resultat av insatser för kvinnors företagande. Det finns en rad förbättringar att göra inom den delen.Allt detta ska ske i ett ekonomiskt landskap där den ekonomiska makten håller på att förflyttas från de gamla industriländerna till och växande ekonomier. Det kan vi inte möta med lägre löner och sämre arbetsvillkor. Det är en väg som bara kommer att leda mot botten. Den insats som vi måste göra är att höja värdet av det vi producerar i form av varor och tjänster. Kunskapsinnehållet måste bli betydligt större än vad det är , och det ska ske med en omvärld där den globala konkurrensen ökar, där klimatutmaningarna är påtagliga och med en växande befolkning som kräver sin del av resurserna.Det här är utmaningar men även hot . Men om vi bara ser det som utmaningar har vi i grunden väldigt goda förutsättningar i . Vi har fått en innovationsstrategi här i som vi i är väldigt positiva till. Vi hade önskat något mer än den, men den var ett steg i rätt riktning. Den bygger ju mycket på det som vi föreslog 2010, så det är väl inte så konstigt att jag ger den beröm. Det är en del positiva insatser i den.Det finns utmaningar inom detta område som måste åtgärdas. I är vi duktiga på att ta fram idéer, men vi är dåliga på att kommersialisera våra idéer. Den stora orsaken till det är hur vi använder vårt riskkapital, både det statliga och det privata. Det privata riskkapitalet råder vi inte över, men det statliga råder vi över. vill se en ökad konsolidering, det vill säga att vi för samman det statliga riskkapitalet. Det är inte brist på riskkapital, men det är brist på samordning och inriktning. Framför allt är staten inne och konkurrerar på områden där staten inte bör vara, alltså på det privata området där det redan finns riskkapital. Det statliga riskkapitalet ska verka där det behövs bäst. Dels som såddkapital i ett tidigt skede, dels när man går från tidiga skedet över till en färdig produkt eller tjänst.När detta är i ordning kan vi också ha en exportfrämjande verksamhet. Exportnäringen behöver öka. är vi beroende av export till , men vi behöver söka oss till marknader utanför Europa.För att detta ska fungera bra måste vi ha konkurrens på lika villkor för företag i . Så ser det tyvärr inte ut . Jag och menar att alla utländska företag ska ha skyldighet att anmäla sig och sina anställda till . Det är först då vi kan få en kontroll av att de bedriver en verksamhet i på lika villkor som svenska företag. Svenska företag anmäler sina anställda och att de har F-skattsedel till . Det är rimligt att också utländska företag gör det. konkurreras seriösa och sjysta svenska företag ut av dessa företag.Fru talman! Jag står givetvis bakom samtliga våra reservationer men yrkar bifall bara till reservation 2. Detta är, precis som sade, ett så kallat motionsbetänkande. Vi hade en stor debatt i kammaren om regeringens förslag på detta område, och handlar det mycket av oppositionens agenda. Vi har fått lyssna till våra vänner i oppositionen, och tänker jag ta tillfället att berätta lite grann vad Alliansen har gjort, gör och kommer att göra framöver.Alliansregeringen har genomfört stora och viktiga reformer på näringspolitikens område men också på andra angränsande områden som har betydelse för näringspolitiken. Den kan aldrig betraktas isolerat. Att pytsa ut några miljoner till olika statliga myndigheter förändrar inte näringsklimatet. Det kan vara viktigt, och vi satsar mycket på det också. Det är dock andra fundamentala faktorer som är viktiga.Som många känner till har vi sänkt skatten för vanliga inkomsttagare, det så kallade jobbskatteavdraget, och därmed ökat friheten för människor. Vi har ökat självbestämmandet, och vi har också ökat arbetsutbudet och sysselsättningen.Detta har i sin tur ökat, inte minskat, resurserna för såväl stat som landsting och kommuner. Tillväxt existerar nämligen. Många talar sig varma för tillväxt, men de värjer sig för den när den uppenbarar sig och säger: Ni har ju bara sänkt skatterna.Jag vill uppmana alla tillväxtskeptiker att läsa nationalräkenskaperna och få det verifierat. Det är detta som händer när människor får mer pengar i plånboken, kan konsumera, kan hålla hjulen i gång och skapa sysselsättning. 200 000 fler är i arbete än 2006. Den hårda kärnan i såväl statlig ekonomi som ekonomi och landstingsekonomi är nämligen antalet arbetade timmar, och det har gett utslag. Detta hör till när man studerar näringspolitik.Vi kan också glädjas åt andra positiva saker, nämligen att är det mest innovativa landet i Europeiska unionen. ligger etta på . Globalt ligger vi på andra plats efter i det så kallade Global Innovation Index. Vi står alltså starka i den hårdnande globala konkurrensen.Vi är dock alla medvetna om att vi står inför stora utmaningar och att andra runt omkring oss också går starkt framåt. Vi kan alltså inte slå oss till ro och tycka att vi har kommit fram till en bra situation, utan det krävs stora insatser och ett högt reformtempo för att hålla jämna steg med våra konkurrenter.Det har skett mycket. De administrativa kostnaderna för företagen har sänkts, och många förenklingsförslag har genomförts. Men mer kan och ska göras när det gäller regelförenkling. Därför satsar regeringen ytterligare 956 miljoner på regelförenkling . Tiden medger dock inte att jag läser upp listan över alla de förslag som finns på detta område.Jobbskatteavdragen och sänkta egenavgifter för enskilda firmor har gjort det mer lönsamt att starta och driva företag. Vidare har medfinansieringen av sjukförsäkringen slopats. Sedan vi hade den förra näringspolitiska debatten har ett nytt investeraravdrag trätt i kraft som gör det möjligt för privatpersoner att satsa pengar i onoterade företag där staten också skjuter till en del. Vi tror att det är en viktig reform, men den är ännu inte tillräckligt känd för att få ett stort genomslag.En statlig fond-i-fond för riskkapital i tidiga skeden håller också på att sättas upp. Vi fick en redovisning av det i utskottet av statssekreteraren för drygt sedan. Det ska bli intressant att se hur staten tillsammans med privata aktörer kan göra skillnad i framför allt tidiga skeden.Regeringen har också sänkt de generella social- och arbetsgivaravgifterna . Arbetsgivaravgiften för unga har halverats. Vi hörde av att det är en bra sak när det gäller folk sysselsatta inom forskningsverksamhet, och det ska bli spännande att höra vad hans rödgröna kamrater som anser att detta är bortkastade pengar tycker om det.Yrkesintroduktion är en möjlighet för unga upp till att komma in på arbetsmarknaden genom branschspecifika avtal. Här får arbetsgivaren också ett stöd för att kunna ge konkret vägledning i yrket.Häromdagen aviserade regeringen också ett nytt högkostnadsskydd för företagare som ska gälla redan efter den första karensdagen när medarbetarna är sjuka. För ett litet företag med fem anställda kan sjuklönekostnaden halveras med detta förslag.Förmögenhetsskatten har slopats, trygghetssystemen för företagare har förbättrats och så vidare.Vi har infört ett RUT-avdrag för hushållsarbeten där privatpersoner får en skattereduktion. Det har skapat tusentals nya företag och tiotusentals nya jobb.Konkurrenslagen har förbättrats. Lagen om valfrihet har skapat förutsättningar för bättre service. Många nya affärsmöjligheter och företag har kunnat utvecklas inom välfärdssektorn.Om en vecka presenteras vårpropositionen. Där kommer riktlinjerna för den ekonomiska politiken inför arbetet med budgetpropositionen att presenteras. Vi har också haft ett antal viktiga förslag. Jag tänker på forsknings- och innovationspropositionen, innovationsstrategin och mineralstrategin. Det är exempel på ett målinriktat arbete för att ta till vara goda förutsättningar när det gäller naturresurser, energiproduktion, forskning och utbildning för att stärka vår konkurrenskraft och vår goda position i en allt tuffare global konkurrens.Vår chans är att satsa på kunskapsdriven tillväxt. Här håller jag med mina vänner i oppositionen som har tagit upp utbildningens betydelse för detta. Det är helt nödvändigt. Det är också viktigt att inte ha högre beskattning av medborgare och företag än vad som är nödvändigt och att ledande position som innovationsland ska kunna växlas in i en bättre kommersialisering av de innovationer som föds i vårt land.Det är därför regeringen satsar på de strategiska innovationsområden där vi, på de områden där vi redan har en ledande position, tillsammans med akademi, forskning, näringsliv och industri ska utveckla ännu bättre förutsättningar för att befästa sin ledande position om strategiska och viktiga områden.Fru talman! Näringspolitik handlar alltså främst om att skapa goda förutsättningar för konkurrens, forskning, innovation och lärande. Det handlar inte främst om att pytsa ut pengar till olika statliga myndigheter.Jag tycker att arbetet i näringsutskottet är stimulerande. Vi har över alla parti- och blockgränser en gemensam känsla av att vi verkligen vill skapa förutsättningar för jobb och tillväxt genom företagande. Det är en genuin känsla hos partierna. Det finns goda förslag från alla partier. Men vi har olika ideologier, och vi har lite olika inriktning. Det slår också igenom. Det skiljer sig ganska drastiskt.Jag tycker egentligen inte, fru talman, att man bara kan läsa oppositionens alla förslag på det näringspolitiska området utan att läsa deras budgetförslag. Där läggs det nämligen nya, tunga bördor på både företag och hushåll. läggs som bördor på dessa aktörer. Jag tror inte, som en del optimister, att detta passerar helt spårlöst förbi i företagens resultaträkningar, balansräkningar, anställningsvilja och expansionsplaner. Om man tror det ska man nog gå åtminstone någon sorts ABF-kurs eller en kurs på och titta lite grann på de företagsekonomiska och nationalekonomiska grundelementen. Huvuddelen av satsningarna går till att bygga ut transfereringssystemen. I praktiken riskerar man en kostnadsökning som kommer att riskera att tränga undan resurser för välfärd som skola och omsorg.Avslutningsvis, fru talman: näringspolitik rymmer många olika insatser för att främja alla dessa saker som jag nu har talat om. Det handlar mycket om generella insatser men också om insatser för att främja forskning, utveckling, innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Men det rör sig också om mer riktade insatser som åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund, social ekonomi, socialt företagande och inte minst den tillväxt och sysselsättning som skapas av turism i vårt vackra land. (Applåder)I detta anförande instämde , och (alla M) samt (C). står här i kammaren och berättar om alla skattesänkningar som Alliansen har genomfört och att det har lett till många fler jobb. Jag är inte säker på att svenska folket känner igen sig i den beskrivningen. Det finns också rapporter, till exempel IFAU:s från , som visar på att sänkningen av arbetsgivaravgifterna inte har lett till fler jobb. Det finns alltså den typen av rapporter. Jag uppfattade aldrig att över huvud taget hade med något liknande i sitt anförande.Något som också tål att funderas över är att redogjorde för några topplistor där låg i topp. Det finns andra listor som visar mycket tydligt att vi har tappat. Och det finns en lista som är den allra viktigaste för svensk del. Där framgår att vi tappar exportmarknader medan det finns grannländer, till exempel , som tar marknadsandelar. Det är väl ett nog så allvarligt hot beträffande hur vi ska få fler jobb. Många av våra små och medelstora företag behöver komma ut på nya och större marknader just för att vi ska få fler jobb.Det sista som jag skulle vilja att redogjorde för är det nya förslaget om sjukförsäkringen och hur det kommer att utformas och se ut. Frågan är om det inte finns en liten, liten risk för att det blir lite krångligare regler med det förslaget. Jag vet att inte tror att skattesänkningar leder till fler jobb. Hon tror inte heller att skattehöjningar leder till färre jobb. Det vore ganska intressant för en nationalekonom att titta på den teorin. Jag tror att den är mycket vansklig. Det spelar ingen roll om man sänker skatten eller höjer den. Det blir samma sak. Är det verkligen Socialdemokraternas politik? Jag är mycket förvånad.I så fall förstår jag tal om att de nu ska göra en strategisk satsning på besöksnäringen. Den inleds med en dubbelstöt där de fördubblar arbetsgivaravgiften för unga. Det har ingen effekt, säger . Branschen säger att det kommer att medföra att tusentals ungdomar mister jobbet. Ovanpå det fördubblar de restaurangmomsen för samma besöksnäring. Hur det kan vara en strategisk satsning tror jag återstår att förklara för de berörda - och övertyga dem. Mot bakgrund av teorin att det inte spelar någon roll om man höjer eller sänker skatten är det förstås ett fullt rimligt antagande. Jag skulle vilja säga, herr talman, att det är en väldigt djärv hypotes.Sverige har en mycket stark position när det gäller innovation, men som jag sade i mitt anförande är det något som vi måste slå vakt om. Vi måste fortsätta att få upp kommersialiseringen av alla de innovationer som görs i vårt land. Då tror jag att den skattepolitik som Socialdemokraterna tillsammans med sina rödgröna kamrater står för är en mycket allvarlig döbelnsmedicin för de företag som ska försöka föra ut det på exportmarknaderna. Jag kan konstatera att gärna vill tala om skatter, skatter och åter skatter. Det är väl ändå så att våra skattemedel, de som vi använder i det svenska samhället, fördelas på olika sätt. Det tål att alltid fundera på hur man använder skattemedel. Om vi tittar på den sänkta arbetsgivaravgiften ser vi att den har kostat 2,75 miljarder. Man kan fundera på vad de pengarna i stället kunde ha använts till, kanske till utbildning. När vi kopplar det till besöksnäringen försöker att i kammaren svartmåla vår politik - det är lite grann av skrämselpropaganda - i stället för att använda sig av riktiga argument.Den allra viktigaste åtgärden för besöksnäringen, inte minst det som är kopplat till hotell, restaurang och mat, är kompetenshöjning, det vill säga att man satsar på utbildning så att såväl anställda som företagare höjer sin kompetens. Då finns det nog större möjligheter för näringen att växa. Det är viktigare än att sänka skatter.Jag kan även konstatera att inte svarade på frågan om det kommer att bli enklare för småföretagen med Alliansens nya förslag om sjukförsäkringen. Där föreslås att man ska delas in i grupp 1, grupp 2, grupp 3, grupp 4 och grupp 5 beroende på vilken omsättning man har. Det är inte utan att jag undrar om det blir enklare regler för företagen när sjukförsäkringsförslaget genomförs. Det här blir nästan lite skrattretande, för nu säger aningen indignerat att försöker svartmåla deras politik. Det låter ungefär som om oppositionen hade monopol på att svartmåla regeringens politik.Jag försöker inte svartmåla. Jag försöker beskriva vad en nationalekonomisk analys ger vid handen. En sådan har gjorts av , och den visar att höjda socialavgifter för unga kommer att innebära 16 500 färre anställda. Oppositionens minskade ROT- och RUT-avdrag innebär ca 1 100 färre anställda. En försiktig beräkning visar att den höjda restaurangmomsen innebär 3 500 färre anställda i den sektorn. Huruvida det går att förena med talet om en strategisk satsning på besöksnäringen återstår för väljarna att fundera på fram till valdagen.Carina tar också upp frågan om det nya sjuklöneförslaget. Det är en förbättring av högkostnadsskyddet, som till skillnad från förslag som handlar om att ta bort den andra sjuklöneveckan kombinerar den effekt som jag tror är viktig, nämligen att man ringer till sin arbetsgivare i ett litet företag, inte till . De små företagen har en mycket lägre sjuklönekostnad än större företag och statliga, kommunala och landstingskommunala arbetsgivare. tar det ned kostnaden för de små företagen på ett kraftfullt sätt.Jag tror att det är en bra väg framåt. De mer exakta förslagen kommer att preciseras. Frågan har utretts, och regeringen kommer att lägga fram ett sådant förslag före valet. Det var en väldigt ljus bild av svensk ekonomi och tillväxt som vi fick av . Företagandet växer och arbetstillfällena ökar. Det går som på räls. Jag har inte samma bild direkt.Jag tänkte ta upp frågan om konkurrens på lika villkor, som jag menar är en grundförutsättning för att kunna driva företag i . Vi kan se att det till exempel inom åkeribranschen, och även inom byggbranschen, bedrivs illegal verksamhet. Dessa verksamheter har ökat framför allt inom transportnäringen. Det är den så kallade cabotageförordningen som styr det. Vi kan se att svensk åkerinäring har tuffa villkor för att klara sig och överleva. Många går i konkurs, för de klarar inte konkurrensen.I dag bedrivs en illegal verksamhet i landet. Ett sätt att stävja den trafiken är att helt enkelt införa anmälningsplikt på samma sätt som svenska företag anmäler sin verksamhet och sina anställda till . Det är en förutsättning för att kunna kontrollera att verksamheten sköts på ett korrekt sätt. Om vi hade anmälningsplikt även för utländska företag som verkar i skulle vi få konkurrensneutralitet, konkurrens på lika villkor. får vi en social dumpning på grund av den illegala verksamheten. tycker att jag målar upp en ljus bild. Jag försökte beskriva vad som har gjorts och vad mitt parti och övriga allianspartier tror är viktigt att göra för att få fler att vilja starta företag, få fler att vilja anställa och expandera.Vi har genomlidit djupa lågkonjunkturer framför allt på våra exportmarknader. Det har gjort att exporten avmattats, det är alldeles riktigt, och med tanke på den sammansättning som vår exportprofil har så har vi självklart drabbats en del.Om vi tittar framåt lite grann, , ser vi att och de olika bankernas bedömning är att ser ut att bli betydligt bättre än de år som vi nu har bakom oss. är inte riktigt lika optimistiskt.Det verkar som att till och med de absolut värsta krisländerna har bottnat och börjat röra sig uppåt, och det här kommer att få genomslag. Det finns ingen anledning att försöka svartmåla utvecklingen. Den optimism som finns bland inköpschefer, företag och så vidare tycker jag inte att vi politiker ska ta ned, utan det finns anledning att dela den bilden. Jag har ingen annan kristallkula än vad de institut som tittar på de här frågorna har.Jag har varit kommunikationsminister, så jag känner väl till cabotagefrågan. Dock måste jag erkänna att jag inte vet vad den anmälningsplikt som föreslår skulle innebära. Jag antar att denna fråga har diskuterats i trafikutskottet. Men goda förslag som är bärkraftiga och uppfyller de avtal som vi har ingått tycker jag ska prövas, för det här är inte bra. Det finns en illojal och felaktig konkurrens. ägnade åt den fråga jag ställde.Arbetsgivarorganisationerna inom byggnadsbranschen och åkeribranschen, de fackliga organisationerna inom samma områden samt är överens. Vi måste komma till rätta med det här problemet. Det förekommer en illojal konkurrens därför att inte har tagit tag i de här frågorna. har gjort det. Där har man striktat upp hela lagstiftningen.Detta kan man åstadkomma genom att helt enkelt ha en anmälningsplikt för företag som bedriver verksamhet. Det gäller även svenska företag. finns det svenska företag som flyttar sin verksamhet till men bedriver verksamhet i utan anmälningsplikt och smiter undan. Det här gör man därför att man vill undvika kontroll över den verksamhet man bedriver och hur mycket man bedriver den. Man får ju inte köra hur mycket som helst när man är inne i , utan det är lagreglerat.Finns det en anmälningsplikt finns det också en kontroll över dem som jobbar, vilka villkor de jobbar under och vilka företag som är här. Det är vid anmälan skulle ske. Då blir det på samma villkor som för svenska företag. Det här kan väl ändå inte vara så svårt, om man vill upprätthålla en konkurrensneutralitet mellan företag. Jag har lärt känna som en hederlig och noggrann politiker, och jag har ingen anledning att betvivla det han säger. Det vore dock oseriöst av mig att stå och tycka någonting i en fråga där jag inte har något som helst underlag utan bara har fått en muntlig föredragning. Men om det är som säger tycker jag att det låter helt rimligt. En vanlig dag går över 200 000 fler människor till jobbet jämfört med hur det var 2006. Det är människor som packar upp varor på Ica, lagar mat i restaurangkök, bygger hemsidor hos it-leverantörer, kör buss, städar, undervisar i skolan, säljer kläder och böcker i handeln, svarar i telefon i kundsupporten och utför en massa andra uppgifter. Över 200 000 fler människor går till jobbet jämfört med hur det var då. Det är viktigt för alla de människor som kommit i arbete, och det är såklart också viktigt för vårt samhälle. Människor som jobbar ger ju skatteintäkter som gör att vi har råd att finansiera allt det viktiga vi vill ha: skola, nattbuss, polis, infrastruktur och en massa andra saker.En del hävdar, herr talman, att det är en slump att det kommer till nya jobb. Andra hävdar att det står i direkt relation till hur stor befolkning vi har; ökar befolkningen kommer jobben per automatik. Jag hävdar att det inte riktigt är på det sättet. Det faktum att över 200 000 fler människor går till jobbet är en direkt effekt av Alliansens aktiva och medvetna jobb- och företagspolitik.Vårt mål för näringspolitiken är övergripande att stärka konkurrenskraften för och lägga en grund för fler jobb och växande företag. Då kan man naturligtvis fråga sig: Vad är det egentligen vi har haft som idé i Alliansen? Hur har vi konkret försökt ta oss an uppgiften?För det första är övergripande ett bättre land för företagsamma personer.