bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — 100) att insatsorganisationens utveckling fördröjts först och senast till 2023. Försvarsministern anförde bl.a. (anf. 102 och 105) att Försvarsmakten tillsammans med tittar på anledningarna till varför man säger upp sig och att Försvarsmakten i sitt budgetunderlag redovisar en rad olika åtgärder för att förbättra rekryteringen av tjänstgörande soldater. Försvarsministern framhöll också (anf. 107) att regeringens föreslagna ökningar av försvarsanslagen syftar till att öka tempot i omställningen från pliktpersonal till frivillig personal i insatsorganisationen. Av protokollen från försvarsutskottets sammanträden under riksmötena /11–2013/14 framgår att utskottet har fått information från företrädare för Försvarsdepartementet om Försvarsmaktens personalförsörjning och förmåga , t.ex. . Utskottet har i en skrivelse till begärt svar på vissa frågor. Som svar översändes en promemoria som har upprättats inom Försvarsdepartementet (bilaga A1.4.2). Som svar på utskottets fråga om vilka åtgärder regeringen har vidtagit i sin styrning av Försvarsmakten för att säkerställa genomförandet av insatsorganisationen i enlighet med försvarspolitiska inriktningsbeslut anges att Försvarsmaktens uppgifter framgår av lag samt av förordningar och regeringsbeslut. Enligt svaret regleras uppgifter av grundläggande betydelse eller annars av mer löpande karaktär i förordningen med instruktion för Försvarsmakten, medan regleringsbrevet för myndigheten har ett ettårigt perspektiv. Det framhålls att detta bl.a. följer av vad 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL regeringen generellt har anfört i budgetpropositionen . ges vidare att regeringen med utgångspunkt i beslut om målen för det militära försvaret och inriktningen för insatsorganisation 2014 (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) bl.a. har beslutat om ändring i förordningen med instruktion för Försvarsmakten samt att regle- ringsbreven för Försvarsmakten för åren 2010–2014 har innehållit årliga mål och återrapporteringskrav i fråga om bl.a. operativ förmåga, För-svarsmaktens insatsorganisation, stridskrafternas utveckling och uppföljning av det försvars- I svaret anförs också att regeringen utöver myn- dighetens instruktion och regleringsbrev har fattat beslut som rör utvecklingen av Försvarsmaktens insatsorganisation, bl.a. om insatsorganisation 2014 (den ), reformerad rekrytering och grundutbildning ( 2010), anvisningar för försvarsplanering (), internationellt samarbete (), personalförsörjning (), stöd till polisen med helikopterkapacitet () och För- svarsmaktens beredskap (). I utskottets skrivelse ställdes frågan om, och i så fall när och i vilken form, Försvarsmakten har redovisat för regeringen att myndigheten bedömer att ut- vecklingen av insatsorganisation 2014 kommer att fördröjas i förhållande till de bedömningar som låg till grund försvarspolitiska inriktnings- beslut och om regeringen i sin tur har informerat om detta. anges att Försvarsmakten har redovisat sin bedömning av hur insatsorganisat- ionen har utvecklats i årsredovisningarna för åren 2010–2012 och sin plane- ring för utvecklingen av insatsorganisationen i budgetunderlagen för åren 2010–2014. Enligt svaret har regeringen i budgetpropositionerna under samma tid redovisat sin bedömning av Försvarsmaktens resultat i fråga om bl.a. in- satsorganisationens utveckling inklusive myndighetens personalförsörjning, samt av inriktningen för insatsorganisationens fortsatta utveckling. förs att regeringen även har informerat om justeringar av insatsorganisationen inom ramen för inriktningsbeslut. Som exempel nämns att rege- ringen i budgetpropositionen redovisade att Försvarsmakten inte nått sina mål 2012 när det gäller rekryteringen av tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (prop. 2013/14:1 utg.omr. 6 s. 38) och att motsvarande redovisningar har förekommit i budgetpropositionerna –2013. framhålls att regeringen i budgetpropositionen angav att den övergri- pande inriktningen bör vara att samtliga krigsförband inklusive hemvärnet är uppfyllda med frivillig personal och att regeringen föreslog en förstärkning av anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap i syfte att för- stärka insatserna för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande per- Regeringens bedömning var att medelstillskottet innebär att det bör fin- nas förutsättningar för Försvarsmakten att öka tillväxten av tjänstgö- rande personal i förhållande till myndighetens budgetunderlag (s. 55). hänvisas också till den särskilda bilaga som regeringen lämnade i budgetpro- positionen med en redovisning av utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning, där det bl.a. framgår att tillväxten i fråga om kontinuerligt 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän har överträffat planeringen medan tillväxten av tjänstgörande personal har skett långsammare än ursprungligen planerat. Bilagan innehåller också tabeller som visar det aktuella antalet personer per personalkategori relativt Försvarsmaktens planering och målbild samt hur Försvarsmaktens planering för respektive personalkategori har förändrats fr.o.m. planeringsunderlaget för den försvarspolitiska inriktningspropositionen 2009 t.o.m. Försvarsmaktens budgetunderlag . I svaret anges också att statssekreteraren vid Försvarsdepartementet vid försvarsutskottets sammanträde informerade om bl.a. Försvarsmaktens personalbehov. Som svar på utskottets fråga om regeringens bedömning av tidsplanen för utvecklingen av insatsorganisation 2014 har förändrats i förhållande till inriktningen försvarspolitiska proposition och om i så fall har informerats om detta anges bl.a. följande: I budgetpropositionen redovisade regeringen bl.a. att den övergripande inriktningen bör vara att samtliga krigsförband inklusive hemvärnet är uppfyllda med frivillig personal (prop. 2013/14:1 utg.omr. 6 s. 55). Av regeringens proposition Ett användbart försvar framgår bl.a. följande bedömningar från regeringen (prop. 2008/09:140 s. 13 och 42). Försvarsmaktens nya insatsorganisation bör vara intagen 2014. Dock bedöms inte samtliga förband vara fullt operativa 2014, främst beroende på bristande personaluppfyllnad. Regeringen vill understryka att den föreslagna utvecklingen mot ett mer tillgängligt försvar bara kan ske i den takt som ekonomin medger. Resurser kommer att behöva frigöras genom förändringar och rationaliseringar ifråga om personal, materiel och logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. I takt med att resurser frigörs ska det nya mer användbara försvaret skapas, där kostnads- och ambitionshöjningar i operativ verksamhet balanseras mot rationaliseringar och ambitionssänkningar. Den inriktning som regeringen anger kan därför komma att justeras i termer av såväl omställningstakt som förmågekrav, materiel, organisation och verksamhet. Regeringen avser att, vid behov, återkomma till med justeringar i dessa avseenden i samband med de årliga budgetpropositionerna eller i annan proposition. (– – –) Försvarsmaktens förslag till inriktning innebär att förmågan till kontinuerliga insatser vid utgången av 2014 uppgår till cirka 1700 personer. Till detta ska läggas en förmåga att hålla cirka 300 personer i beredskap för evakuerings- och förstärkningsinsatser. Dessutom har Försvarsmakten planerat för att hålla ett snabbinsatsförband i hög beredskap . Förmågan att hålla 2000 personer kontinuerligt insatta uppnås först . Som svar på utskottets begäran om en kommentar till de iakttagelser om brister i regeringens styrning av Försvarsmakten och rapporteringen till som gjort i rapporten till uthålliga insatser (RiR 2013:22) anges att regeringen ska återkomma med en skrivelse till med anledning av . 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Utskottet höll en utfrågning med försvarsminister (bilaga B4). Försvarsministern redogjorde inledningsvis för bakgrunden till det försvarspolitiska inriktningsbeslutet och regeringens utgångspunkter för den pågående reformen. Försvarsministern hänvisade till att det tydligt framgår i regeringens inriktningsproposition att insatsorganisationen bör vara intagen 2014 men att samtliga förband inte bedöms vara fullt operativa då, främst beroende på bristande personaluppfyllnad. En utgångspunkt för reformen, som också framgår i propositionen, är vidare att den ska genomföras i den takt som ekonomin medger. Försvarsministern redogjorde under utfrågningen för regeringens styrning av Försvarsmakten och regeringens redovisning av insatsorganisationens utveckling till . Regeringen styr Försvarsmakten utifrån beslut genom tydliga krav, mål och återrapporteringskrav i de årliga regleringsbreven. Regeringen ser löpande över styrningen, bl.a. i arbetet med regleringsbreven, och styrningen av insatsverksamheten kommer att aktualiseras särskilt när regeringen inleder arbetet med nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. Försvarsministern pekade på att det finns områden där hon anser att styrningen av Försvarsmakten behöver förbättras och där regeringen har vidtagit åtgärder genom att tillsätta utredningar. Det gäller främst den ekonomiska styrningen och styrningen av materielförsörjningen. När det gäller redovisningen till underströk försvarsministern att hon varit angelägen om att får den information den ska ha. En löpande redovisning av hur insatsorganisationen har utvecklats har skett bl.a. genom de årliga budgetpropositionerna. I budgetpropositionen lämnades också en fördjupad redovisning av Försvarsmaktens personalförsörjning i en särskild bilaga. Därutöver har försvarsministern besvarat skriftliga frågor och interpellationer i . Vidare har försvarsutskottets ledamöter tillgång till Försvarsmaktens årsredovisning, och försvarsministern har själv varit i försvarsutskottet för att informera ledamöterna. Vid utfrågningen ställdes frågor till försvarsministern om hur regeringen förhåller sig till återkommande slutsatser om bristande styrning och information till i granskningarna av regeringens arbete med olika delar av försvarsreformen. Försvarsministern påpekade att regeringen har lämnat skrivelser med anledning av några av de tidigare granskningsrapporterna och att beredning pågår av ytterligare skrivelser. I den skrivelse som ska överlämnas till med anledning av om Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser kommer regeringen att redogöra för sin syn på bedömningar och de åtgärder som regeringen avser att vidta med anledning av rapporten. När det gäller regeringens övergripande bedömningar anförde försvarsministern att anger att regeringens styrning delvis är otillräcklig och otydlig och att det alltså inte är tal om några allvarliga brister. föreslår inte heller några genomgripande förändringar i styrningen av 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Försvarsmakten, men rekommenderar regeringen att förtydliga viktiga begrepp och klargöra vilka tids- och antalskrav som ska gälla för insatsverksamheten. Regeringen kommer att överväga dessa rekommendationer inom ramen för arbetet med nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. När det gäller informationen till upprepade försvarsministern att regeringen har beskrivit Försvarsmaktens förmåga och insatsorganisationens utveckling i de senaste budgetpropositionerna, med en fördjupad redovisning av personalförsörjningen i budgetpropositionen , samt att hon har informerat och svarat på frågor i försvarsutskottet. I budgetpropositionen redovisar regeringen att bedömningen är att insatsorganisationen kommer att vara intagen fullt ut med frivilligt rekryterad personal 2019. Försvarsministern framhöll att regeringen strävar efter att utveckla informationen i budgetpropositionen och se till att har fullgod information. På grund av att en del av informationen om läget i förbanden är sekretessbelagd är det dock svårare att i detalj informera på ett öppet sätt om insatsorganisationen och den operativa förmågan. Vidare anfördes att regeringen inte delar bedömningar fullt ut i olika delar, exempelvis när det gäller just förbandens tillgänglighet och insatsorganisationens uppfyllnad. Enligt försvarsministern har bl.a. gjort en för snäv bedömning av vilken personal som kan användas i insatser. Vidare ställdes frågor till försvarsministern om bedömning att den omfattande informella dialogen mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten uppfattas som styrning, vilket skapar otydlighet och oklara ansvarsförhållanden. Försvarsministern framhöll att det finns ett värde i en informell, kontinuerlig dialog men att styrningen sker genom regeringsbeslut. Försvarsministern ville i övrigt inte föregripa regeringens skrivelse med anledning av , där ett utförligt svar på hur regeringen ser på styrningen av Försvarsmakten kommer att lämnas. Granskningen rör huruvida regeringen i sin styrning av Försvarsmakten har säkerställt genomförandet av försvarsbeslut om insatsorganisation 2014 samt om regeringen har följt gällande regler för information till när det gäller införandet av insatsorganisationen. Till grund för granskningen ligger bl.a. en granskningsrapport från om Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser. Utskottet anser att regeringen har brustit i sin styrning av Försvarsmakten och därför bör utveckla styrningen för att ge myndigheten bättre förutsättningar att genomföra verksamheten effektivt. Styrningen på en övergripande, strategisk nivå behöver bli tydligare, medan styrningen på en lägre nivå, rörande sakfrågor, bör minska. När det gäller informationen till vill utskottet understryka vikten av att ges en rättvisande bild av statens verksamhet och därmed möjlighet att fatta välgrundade beslut. 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL att det finns brister i regeringens återrapportering till i fråga om in- satsorganisationens utveckling och Försvarsmaktens förutsättningar att efter- Utskottet anser att detta är allvarligt och erinrar om att utskottet har uttalat att det är viktigt att informeras om av- vikelser i statens verksamhet i förhållande till beslut och intentioner för att kunna ta ställning till eventuellt förändrade förutsättningar, och att så- dan information bör lämnas i sådan form att den är tillgänglig för 1.5 Regeringens hantering av beslut som rör servicekontor I en anmälan till (dnr 1237-2013/14), bilaga A1.5.1, begärs att utskottet granskar hur regeringen i sin styrning av har säkerställt att beslut om servicekontor har genomförts. Enligt anmälan har antalet servicekontor minskat då i ett tillkännagivande bad regeringen att återkomma med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. Till grund för granskningen ligger bl.a. två promemorior som har upprättats inom , bilaga A1.5.2 och A1.5.3. bedriver servicesamverkan tillsammans med . deltar i samarbetet . Servicekontoren erbjuder service till enskilda inom alla deltagande myndigheters verksamhetsområden via tjänstesamverkan. Ingen myndighetsutövning sker på servicekontoren utan verksamheten är helt inriktad på service och information. Nedan följer en beskrivning av förändringen av antalet servicekontor . 2011: 112 servicekontor. stängdes två kontor och fem nya öppnades. 2012: 115 servicekontor. 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 2013: 115 servicekontor. stängdes 13 kontor och 1 nytt öppnades. Samtliga beslut om stängning fattades gemensamt av , och . 2014: 103 servicekontor. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 10 s. 32 f.) anförde regeringen att de förväntade effektiviseringarna till följd av bildandet av inte har uppnåtts fullt ut. Sedan bildades har kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen minskat, dock inte i den takt som förväntats. Detta har medfört att har haft svårigheter att anpassa sin verksamhet till de av beslutade och beräknade ekonomiska ramarna. har även haft svårigheter att prognostisera myndighetens resursbehov, vilket har medfört ett återkommande behov av resurstillskott i en tilläggsbudget. Regeringen föreslog att skulle tillföras och ett motsvarande belopp i syfte att ge myndigheten förutsättningar att anpassa sig till en långsiktigt lägre anslagsnivå i enlighet med den nivå som beräknats och därefter. Regeringen avsåg att ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för detta arbete. redovisade den handlingsplan för effektiviseringsarbete (dnr ) som regeringen hade gett myndigheten i uppdrag att ta fram (S2010/8271/SF). Handlingsplanen innehåller de åtgärder som planerade att genomföra för att komma ned till den anslagsnivå som regeringen meddelat och därefter. I planen anger tre åtgärder av vilka ett reducerat serviceutbud genom avveckling av platser för personliga möten för service och information står för två tredjedelar av den besparing som myndigheten anser är nödvändig för att nå den föreslagna budgetnivån. Det nämnda serviceutbudet består främst av servicekontor som drivs i samarbete med och . Därutöver finns det fortfarande några lokalkontor i egen regi samt, på mindre orter, ett antal serviceplatser med begränsad service. Detta beräknas ge en besparing på . konstaterar dock att ett reducerat serviceutbud på grund av avveckling av servicekontor kommer att påverka möjligheterna att nå de nuvarande målen för service och tillgänglighet. För att motverka detta kommer att aktivt arbeta med att utforma sitt serviceutbud så att medborgarna använder mer kostnadseffektiva kanaler. Vid socialförsäkringsutskottets sammanträde informerade generaldirektör och överdirektör utskottet om den ovan nämnda handlingsplanen. inhämtade därefter skriftliga upplysningar från , och om dels vilken dialog som har förts mellan dessa myndigheter om beslut att lägga ned sina 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL egna servicekontor respektive dra sig ur de servicekontor som drivs ihop med nämnda myndigheter, dels vilka konsekvenser beslut får för och . Med stöd av utskottens initiativrätt enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen lade socialförsäkringsutskottet fram ett förslag om ett tillkännagivande i fråga om lokala närvaro (bet. 2010/11:SfU10). I betänkandet (s. 9 f.) konstaterar utskottet att: För att socialförsäkringarna ska fungera krävs att människor har förtroende för dem. Här har en central roll, och i regeringens regleringsbrev anges att ska ha medborgarnas fulla förtroende och att verksamheten ska präglas av en god service och en hög kvalitet i tillämpningen av socialförsäkringen. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att redovisa hur förtroendet ska kunna förbättras. När de allmänna försäkringskassorna och slogs ihop till en statlig myndighet var en av utgångspunkterna att även fortsättningsvis skulle vara representerad lokalt. Som ett led i det arbetet har , tillsammans med och , byggt upp ett antal lokala servicekontor där medborgarna på ett enkelt sätt kan få hjälp med alla de frågor som kan tänkas uppstå när det gäller socialförsäkringar, pensioner och skatter. I årsredovisning kan man läsa rubriken Besök på servicekontor ger nöjda kunder. Årsredovisningen visar på mycket goda resultat för servicekontoren. av besökarna ansåg att de fick ett bra bemötande, att de fick svar inom rimlig tid och att de fick den hjälp de behövde. Servicekontoren hade ca 2,7 miljoner besök. anger dessutom att servicekontorens arbetssätt ger ett bra bemötande till alla besökare, men att det är särskilt betydelsefullt för personer med funktionsnedsättningar och personer som inte talar svenska. Av handlingsplan framgår att man har beslutat att servicekontoren, lokalkontoren och serviceplatserna ska läggas ned. Ut- gångspunkten för beslutet är att besparingar inte får leda till att man inte kan fatta rätt beslut eller betala ut rätt belopp till rätt person eller att kontrollverksamheten åsidosätts. Den åtgärd som då återstår är att lägga ned servicekontoren, trots att det enligt kommer att påverka möjligheterna att nå målen för service och tillgänglighet. En avveckling av servicekontoren drabbar inte bara dem som är försäkrade hos . Eftersom kontoren drivs tillsammans med och tvingas även dessa myndigheter, som framgår av remissvaren, att försämra sin service till medborgarna. Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att regeringen ska återkomma med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan statliga myndigheter. Vad nu anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. beslutade att bifalla socialförsäkringsutskottets betänkande (bet. 2010/11:SfU10, rskr. 2010/11:223). 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 2013/14:KU20 I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 10 s. 109 f.) kommenterar regeringen tillkännagivande (rskr. 2010/11:223) och vilka åtgärder man har vidtagit med anledning av detta. Regeringen har bl.a. med anledning av tillkännagivande gett i uppdrag att analysera hur myndighetens olika kundgruppers och medborgarnas servicebehov av tjänster kan tillgodoses ändamålsenligt och långsiktigt (dnr S2011/4202/SF(delvis)). Uppdraget avser möten med de försäkrade och medborgarna på såväl fysisk som elektronisk väg. Analysen ska omfatta påverkan på andra myndigheter samt samverkan med kommuner. Regeringen har även givit Statskontoret i uppdrag att beskriva vilka behov som medborgare och företag har av myndigheternas service och hur det behovet uppfylls (dnr S2011/3603/SFÖ). I avvaktan på en långsiktig lösning har regeringen även gett i uppdrag att avvakta med att verkställa avvecklandet av den servicesamverkan som sker vid servicekontor och på serviceplatser. Uppdraget ska redovisas . Övriga delar i handlingsplanen påverkas inte av uppdraget utan kommer att genomföras enligt plan. Regeringen gör också bedömningen att bör tillföras för att ges förutsättningar att kunna behålla befintliga servicekontor och serviceplatser (s. 111). I socialförsäkringsutskottets budgetbetänkande (bet. 2011/12:SfU1) behandlas en kommittémotion om servicekontor (kommitté- motion 2011/12:Sf309 av m.fl. (S) yrkande 19). Motionärerna anser att de lokala servicekontor som driver tillsammans med andra myndigheter har stor betydelse för tillgängligheten och närheten till medborgarna. Utskottet avstyrkte motionen med följande motivering (s. 65): Som angetts ovan gjorde ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad samverkan mellan myndigheter (bet. 2010/11:SfU10). Regeringen har bl.a. med anledning av tillkännagivande gett och Statskontoret i uppdrag att se över dessa frågor. , som ska avvakta med att verkställa avvecklandet av servicekontoren, kommer enligt propositionen även att tillföras för detta ändamål. Utskottet, som delar bedömningen i motion 2011/12:Sf309 (S) om att servicekontoren har stor betydelse för tillgängligheten och närheten till medborgarna, anser att regeringens förslag till med anledning av tillkännagivandet bör avvaktas. Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser I skrivelse 2011/12:75 (s. 55 f.) konstaterar regeringen att riksdagsskrivelse 2010/11:223 om lokala närvaro inte är slutbehandlad, och meddelar följande: 1 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL gav regeringen i uppdrag att analysera medborgarnas servicebehov och utforma en långsiktig lösning för hur ska möta medborgarna. Uppdraget ska redovisas . I betänkande 2011/12:KU21 behandlas regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2011/12:75). konstaterar följande i ett yttrande till (yttr. 2011/12:SfU7y): Vad gäller riksdagsskrivelse 2010/11:223 om lokala närvaro anges att regeringen gav i uppdrag att analysera medborgarnas servicebehov och utforma en långsiktig lösning för hur ska möta medborgarna.