bet · H201SoU1 · 2014-12-11 00:00:00 — Vi vill också känna oss behövda; det är viktigt för den psykiska hälsan. Vi vill kunna välja själva, för vi vet bäst vilka behov vi har. Det gäller inte minst vården och omsorgen. Där vill vi vara delaktiga. Därför är det bra att vi fattar beslut om patientmedverkan i egenvården och att vi har en patientlag som börjar gälla . Vi kan nu få vara med och i samförstånd diskutera med vår doktor eller vår sjuksköterska vad som passar bäst för oss själva. Man måste lyssna på patienterna och konsumenterna. måste det göras kvalitetsjämförelser. Det är för väl att de undersökningar som vi har startat nu blir kvar. Vi är duktiga i , men bra kan bli bättre. Vi får se vad dessa brukarundersökningar ger för resultat. Det är också bra att kommunernas egenkontroll ska utvecklas. Vi har lagt grunden i - Inspektionen för vård och omsorg. Men den bör i fortsättningen arbeta på ett mer övergripande plan och kolla upp vilken egenkontroll som kommunerna utför. Det visar sig att de privat drivna vårdcentralerna och äldreboendena är utsatta för en mycket mer ingående granskning än de kommunala innan de får tillstånd och innan de kan börja driva sin verksamhet. Det har kommit undersökningar ganska som visar detta. Jag vill gärna gå in på LOV. Visserligen har regeringen dragit tillbaka denna proposition, men LOV har inneburit en vändning i svensk primärvård. Vi får fler doktorer som vill bli allmänläkare. Vi har fått fler vårdcentraler, också i glesbygd, som ni var inne på i meningsutbytet . Vårdcentralerna har ökat . 182 av 489 har en enda ägare. Här visar det sig att tre fjärdedelar av de vårdcentraler som är ägarledda inte har några stafettläkare. Äntligen ser vi en lösning på stafettläkarproblematiken med fler vårdcentraler inom ramen för LOV-lagstiftningen som drivs av dessa allmänläkare som går tillbaka till grunden i läkaryrket! Visst kan man lära mycket i bok, men det mesta lär man av mötet med patienterna och av att följa dem . har vi ett problem här. Det råder ovisshet . finns det ett antal allmänläkare som skulle vilja starta sin egen vårdcentral, men de får inte lån i bank eftersom man inte vet hur det blir med LOV . Det har sagts från regeringens sida - och vi kanske får höra det i ministerns inlägg här - att man skulle komma tillbaka. Jag fick ett svar från äldreminister , som sa: Det blir ju valfrihet för landstingen och för kommunerna nu när man inte tar den LOV som ni i Alliansen vill ha! Men konsumenterna då? Då är man tillbaka i detta att man som patient och konsument inte har valfrihet. Det här är ytterst allvarligt för en utveckling där vi har haft brist på allmänläkare. Vi vet att primärvården i fortsättningen ska vara basen för hälso- och sjukvården. Vi nedrustade den , och vi lider fortfarande av det. äntligen har vi en vändning här. Sedan har det sagts en del om personalbrist, medelsbrist och så vidare. Vi har mycket resurser i hälso- och sjukvården och i omsorgen, men vi måste använda dem rätt innan vi plussar på med den ena pengen efter den andra. Den senaste uppgift om kostnaden för felaktig läkemedelsbehandling som jag har fått är 20 miljarder. Tänk om vi hade kunnat lägga det på en rad saker som vi inte har kunnat prioritera! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det var länge sedan jag hörde ett anförande av där hon inte nämnde gruppen årsrika. Det är hon som har myntat uttrycket, som jag dessutom tycker är väldigt bra. Jag vill ändå ställa frågan om resurserna till äldreomsorgen. Det finns en personalbrist inom äldreomsorgen, och den påverkar inte bara personalens arbetsmiljö utan naturligtvis även kvaliteten i omsorgen. Personalen i saknar till exempel tid för att samtala med äldre i stället för att bara snabbt lämna över en matlåda. Var femte hemtjänstpersonal som deltog i en undersökning 2013 uppgav att "beviljade hjälpinsatser uteblir minst och att den främsta orsaken till det är personalbrist". Av den anledningen har regeringen föreslagit det extra påslaget på 2 miljarder , för att kunna råda bot på bristen och kunna anställa undersköterskor. Man har beräknat att det skulle motsvara ungefär 4 600 nyanställda undersköterskor som var och en skulle kunna göra en insats för att hjälpa gamla människor på äldreboenden. , i alla fall när man hamnar på särskilda äldreboenden som vi har varit inne på förut, är det inte valfriheten som är det viktiga. Det viktiga är att det finns tillräckligt många människor runt omkring som kan hjälpa till med det som man inte längre klarar av. Därför blir min fråga till : Känns det inte konstigt att vara med och rösta bort en insats som skulle göra livet bättre för äldre, till förmån för att och jag ska få lite lägre skatt? Nej, det känns inte konstigt. Det som främst måste göras är nämligen att titta på alla äldreboenden där man är nöjd, som klarar sig på den budget de har fått och inte har personalomsättning - personalomsättning kostar väldigt mycket. Vi måste titta på hur de bär sig åt och på vad andra kan lära av dem. Det gäller dem som inte klarar bemanningen tillräckligt bra, som har brister och som får dåliga betyg i kvalitetsjämförelserna. Det har också kommit undersökningar där man har jämfört privat drivna äldreboenden med kommunalt drivna och funnit att de boende är lika nöjda eller till och med nöjdare på privata boenden. De har dessutom klarat sig med mindre personal. Jag vill få svar på hur de gör där det fungerar väl, till lägre kostnader och med lite lägre bemanning till och med. I slutet av anförandet hann jag säga, när det gäller resurser i vården och omsorgen, att vi ibland känner att pengarna inte kommer riktigt till sin rätt. För mig är steg ett att titta på det, innan vi börjar plussa på med pengar. Jag har varit på många boenden där man inte har haft den personalomsättningen. Där har jag sett gott ledarskap, vilket är A och O här. Och Alliansen satsar på just ledarskapsutveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Jag förstår att inte ser något problem med att rösta bort förstärkningen om inte ser det problem som ändå finns. Det är helt uppenbart att problemen finns. Det kommer rapport efter rapport, kanske framför allt från hemtjänstpersonal som är klockade med tidtagarur för att det ska vara en så liten insats som möjligt att överlämna matlåda eller något annat. Det är självklart att gamla människor runt omkring i som inte får den omsorg de borde ha rätt till behöver hjälp av fler anställda. Det är konstigt att , som i alla andra hänseenden lyfter upp de äldres villkor på ett förtjänstfullt sätt, tydligen inte förmår se den verkligheten just här. Det beklagar jag. Jag ser problemen, men jag vill hitta rätt lösning på dem. Det kanske inte händer någonting alls om man öser in de pengar som regeringen har i sin budget. Det kanske inte blir bättre ändå. Jag vill veta hur de ställen jobbar som klarar av att ha bra arbetsmiljö, bra boende - det är det främsta för de årsrika personerna - med socialt innehåll, ingen personalomsättning och låga sjukskrivningstal. Arbetsmiljön och ledarskapet är viktiga nycklar till lösning på de problem som vi har i omsorgen. Vi är överens om att det måste bli bättre på de ställen där det inte är bra, men vi ska lära av dem där det är bra. Jag var på ett äldreboende på där det inte var någon personalomsättning och inga sjukskrivningar att tala om. Där ser man inte på tv längre, annat än när det är idrottstävlingar, till exempel. Vad gör man i stället? Man går på bio. Boendet har köpt en stor filmduk, och man diskuterar tillsammans vilka filmer man ska se. Det blir mest 50- och 60-talsfilmer, sådana där pilsnerfilmer; det ska också komma lite andra filmer såsom svenska klassiker. Sedan sätter man sig ned och diskuterar vad man har sett. Då kan de årsrika som har sett filmerna som unga också relatera till annat som de har upplevt tidigare i livet. Det tycker personalen är jättebra. Det är de modellerna som jag vill överföra till de ställen där det är eländigt. Jag respekterar verkligen dig, . Du är den som jag högaktar på den sidan. Jag vill bara säga det innan jag och min svavelfulla mun inleder. Jag undrar varför ni säger nej när det gäller förlossningar och 400 miljoner i . Tycker inte du att förlossningsvården, som den är , behöver en uppgradering? Det är min första fråga. Sedan har jag en fråga om LOV. Jag tycker nämligen inte att det handlar så mycket om vårdvalet; det är vi för. Det handlar om etableringsrätten för företagen, rätten för vårdföretag att etablera sig precis var som helst. Företagen kanske inte har patientens bästa för ögonen då utan i stället bestämmer sig för var den mest lönsamma affären finns. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Det har varit en viss positiv utveckling på vissa håll. Men om man tittar exempelvis på tydliga rapport och andra rapporter ser man ändå att den portalparagraf om jämlik vård som bär upp hela hälso- och sjukvården krockar med marknadsprinciperna som och har. Att de har det är inte särskilt konstigt; de är marknadsmässiga företag. Men det är konstigt att politiker har det och att det på något sätt frångås att vården ska landa där vården behövs mest. Etableringen sker då till exempel i områden där de friskaste finns. Tycker inte du att det är ett problem, , när vi tittar på etableringsrätten? Borde det ändå inte vara politiker i som styr var ett företag ska etableras? Vore inte det logiskt, egentligen? När det gäller brist på barnmorskor och förlossningsvården är det naturligtvis oacceptabelt att man som barnaföderska inte ska kunna komma till det sjukhus där man har gått på mödravårdscentralen eller som den mödravårdscentral man har gått till är knuten till. Jag insåg att den här frågan skulle komma. I , som väl är det område som har haft störst problem, görs nu en storsatsning. Barnmorskor utbildas, och vi hörde att det också finns riksdagsbeslut om utbildning av sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor och så vidare. Men sådant tar tid. Sedan kommer också galna hinder i vägen. vill till exempel bygga ut för en förlossningsavdelning. Förlossningsavdelningarna bör ju ligga på sjukhus som har intensivvård och annat. Men säger två bostadsrättsföreningar nej, och så stretar det. I fråga om hinder som ligger i vägen för byggande inom rimlig tid har Alliansen satt i gång en utredning. Det görs alltså saker, men det tar tid innan vi får det antal barnmorskor som vi behöver. Men det är ju på gång i landstingsvärlden, och det är på gång också här i . Vi är överens om satsningar, men det är olika hur vi satsar. Fast en stor satsning är det. LOV-frågan får jag ta i nästa replik. Okej, , du och jag är stockholmare så vi tittar på vårt eget län; det är ju inte så konstigt. Men man kan se att det är kris här också inom förlossningsvården. Det är många barnmorskor som anser sig för lågt betalda och som helt enkelt slutar. De orkar inte med det stressade tempot på de olika avdelningarna. Det har varit oerhört kringskuret med resurser i , som är högerstyrt, och det har varit extremt svårt att få till sjysta förlossningar för kvinnor i det här länet. Så är det. Sedan håller jag absolut med om att det är helt galet att enskilda personer som får sin utsikt förstörd kan stoppa den typen av byggnader. Det är vi helt överens om. Här ska det allmänna intresset gå före, tycker vi. Jag tycker fortfarande att det är underligt att ni inte har satsat mer på förlossningsvården under de här åtta åren. vet jag inte vad du kommer att svara mig på den frågan. eller har miljarder i ryggen och stora intressen i etableringsrätten och vinster i välfärden. Det är bara att läsa i tidningarna om hur mycket man kan tjäna på välfärden. Men det borde vara politiker, tycker jag, som ser var det behövs vård någonstans. Borde det inte ha varit bättre att fördubbla antalet vårdcentraler i till tolv? Vårdbehovet är ju rimligtvis större i än på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Om jag skulle etablera mig som läkare skulle jag förstås etablera mig där jag kunde tjäna mest. Så fungerar människor. De är inte ideella. Men ni har öppnat ett system som gör att man har satsat i , och på mer välbeställda. hela rapport pekar ju på att de som behöver vården mest inte får tillgång till den. Gärna valfrihet, men då måste man placera vården utifrån något slags koncept. Vi har olika syn på drivkrafter. För mig som liberal är det den enskildes behov som ska styra. Det är jag själv som vet vad jag behöver. Sedan kan man ju lära sig hur man kan tillfredsställa dessa behov. Det är därför som vi i betänkandet lyfter fram detta med egensjukvård och hemsjukvård. Det ökar kunskapen hos befolkningen om vad man kan klara själv. Du är ute efter dem som du tycker söker vård i onödan och att de läkare och sjuksköterskor som ska ta hand om de onödiga besöken borde vara någon annanstans. De som har lite längre studier kan lättast ta till sig kunskap och klara sig själva. Detta regleras då så att man inte går till doktorn eller sjuksköterskan i onödan. Detta med att titta på stadsdelar blir fel. Man ska också se på var arbetsställena finns. I den stadsdel som du nämner finns det många arbetsställen, och det kan vara naturligt för folk att gå till en vårdcentral där i stället för att ta ledigt och gå på hemorten. Det är inte så enkelt som att titta på geografin på det här sättet. Du pratar om att man läser i tidningarna, men allt refereras inte i dem. När det gäller rapporterna om riskkapital och de stora företagen finns det en utredning som regeringen inte har lyft fram och som visar en annan bild. Herr talman, ledamöter och åhörare! Dagens debatt handlar om utgiftsområde 9, Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Det är en debatt som utgår från att redan fastställt utgiftsramarna med grund i en borgerlig budgetmotion och med grund i en borgerlig politik som har röstats fram av , . Den ekonomiska politik som slagit fast bygger på andra värderingar, och gör därmed andra prioriteringar än det budgetförslag som regeringen lade fram. När man jämför de två budgetarna, regeringens och den som röstats fram av högerpartier, finns det tydliga skillnader i satsningar. Det finns tydliga skillnader i vem som gynnas av respektive budget och i vem som missgynnas. Det finns tydliga skillnader i synen på vilket samhälle vi vill ha. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Den budget som röstats fram missgynnar dem som har det dåligt ställt ekonomiskt, den missgynnar kvinnor och den missgynnar äldre. Detta blir smärtsamt tydligt när man jämför den med regeringens budgetproposition. Skillnaderna finns i helheten, men de finns också i det utgiftsområde som vi debatterar här . I den budgetproposition som regeringen lade fram ligger fokus på jämlikhet och likvärdighet - det ligger på ett som håller ihop med en mer jämlik vård och en mer jämlik hälsa. Som medborgare ska man kunna förvänta sig samma förutsättningar i livet oavsett bakgrund, kön eller livsomständigheter. Man ska också kunna förvänta sig en jämlik vård som är lika bra, oavsett vem man är eller var man råkar vara folkbokförd. Så är tyvärr inte alltid fallet . Den ojämlika hälsan syns exempelvis på medellivslängden. Mellan lågutbildade och välutbildade skiljer det generellt sett ungefär i livslängd. Det finns också stora skillnader mellan olika kommuner. Lägger man ihop dessa effekter kan man snabbt konstatera att förutsättningarna för en god hälsa inte är jämlika. I regeringens budget presenterades ett antal förslag som skulle angripa de problem som finns. Låt mig ta upp några exempel. En satsning på förlossningsvården på 400 miljoner fanns med. Förlossningsvården har alltför ofta problem - precis som har hört i denna kammare. Det märks naturligtvis inte minst här i . Vi hade dessutom förslag utanför utgiftsområdet om fler utbildningsplatser för barnmorskor. Dessa hade hjälpt till att snabbare få ut utbildade barnmorskor i vården. Det gäller den verksamhetsbelagda utbildning som man har rätt till. Kvinnor missgynnas därmed av det fattade budgetbeslutet. I en rapport från konstateras att ensamstående kvinnor med barn avstår från att hämta ut läkemedel nära fyra gånger så ofta som befolkningen i stort. Gruppen ensamstående med barn består till av kvinnor. Det är en grupp som oftare än genomsnittet har det svårt ekonomiskt. Det finns således tydliga tecken på att barn riskerar att gå miste om läkemedel som de egentligen behöver av ekonomiska skäl. Det var en viktig anledning till att regeringen föreslog att receptbelagda läkemedel ska vara kostnadsfria för barn så att inget barn riskerar sämre hälsa på grund av föräldrarnas ekonomi. Även detta är ett förslag som högerpartierna i nu har avslagit. Situationen i äldreomsorgen är långt ifrån godtagbar. Alltför ofta är personalens arbetssituation ansträngd och stressad. Det går ut över de äldre, som inte får den hjälp de hade kunnat få. Med det budgetbeslut som har fattat går äldreomsorgen miste om mer än 2015. Det handlar om tusentals anställda som hade kunnat göra en stor skillnad i äldreomsorgen. Sammantaget gör det skillnad vem som bestämmer och vilken budget som beslutar om. Vi hade kunnat göra satsningar på förlossningsvården, på att garantera att barn får ta del av de läkemedel de behöver, oavsett föräldrarnas ekonomi, och på att förbättra äldreomsorgen. Men blir det inte så. Politik spelar roll, och valet kommer att spela en mycket stor roll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ett av de få glädjeämnena i den budget som har ställt sig bakom är ändå cancervården. Här är jag glad över att oppositionen gått på regeringens linje att cancervården kommer att tillföras mer och att vi med inspiration från , med en modell med standardiserade vårdflöden, kraftigt kommer att minska köerna inom cancervården och göra vården mer likvärdig över landet. Jag hoppas att vi framöver kan prata ihop oss om fler angelägna satsningar inom vården, men jag tvingas konstatera att den budget som är beslutad tyvärr leder i en helt annan riktning än den som skulle behöva. Den leder bort från det samhälle präglat av jämlikhet och den vård präglad av likvärdighet som den här regeringen hade som mål att föra oss lite närmare mot. Det är något jag beklagar. På den korta tid som sjukvårdsministern har suttit på sin taburett har han, frånsett hanteringen av ebolaepidemin, lyckats skapa en hel del oreda. Det första området handlar om hans syn på vinster i välfärden, där beskedet är att det inte ska förekomma. Varför ska invånarna i norra inte ha rätt att välja en privat vårdföretagare? Varför ska inte de årsrika ha rätt att välja hemtjänst i hela landet? Bland människor med svår funktionsnedsättning, som har rätt till assistans, väljer en privat utförare. Varför ska sjukvårdsministern och hans parti sätta sig och överpröva det beslutet och säga att de inte får välja ett aktiebolag för assistans? Men det räcker inte med dessa saker. Även på andra områden har det blivit minst sagt stökigt. Ett sådant område är frågan om nationella riktlinjer. Regeringen klargjorde redan i regeringsförklaringen att de nationella riktlinjerna skulle bli obligatoriska. Det är ett förslag som har dömts ut av ordförande. Även regeringens egen utredare har sagt att han är orolig över signalen om att lagstifta om nationella riktlinjer. Alla från sjukvården vet hur viktigt det är att kunna bryta mot just riktlinjer. Ett sådant förslag visar på en betydande okunskap om hur sjukvården fungerar i . Om det skulle förverkligas skulle det dessutom innebära ökad administration i form av att det måste finnas någon form av uppföljningssystem för att se att de obligatoriska riktlinjerna verkligen följs. Gäller beskedet från regeringsförklaringen fortfarande, nämligen att dagens nationella riktlinjer ska bli obligatoriska, det vill säga lagstiftas om? Jag börjar med den sista frågan. Jag har tidigare svarat att vi inte vill omvandla de obligatoriska riktlinjerna rakt av till lagstiftning. Däremot vill vi föra fram en politik, och vi vill också utreda hur man skulle kunna tillämpa de nationella riktlinjerna, naturligtvis i en annan utformning, på ett bättre sätt inom vården. Det är viktigt att slå fast. Jag hoppas att och kan ställa sig bakom detta och även se behovet av att de nationella riktlinjerna tillämpas mer. Här förstår jag inte riktigt konflikten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Sedan var det första fråga. Jag konstaterar att utifrån den debatt vi har haft i kammaren har pläderat starkt mot regeringens förslag att avskaffa tvångs-LOV, det vill säga den lag som tvingar landstingen att tillämpa lagen om valfrihetssystem. Det finns naturligtvis många argument både för och emot ställningstagandet, men att från och sida argumentera att politiker i inte ska bestämma huruvida medborgarna i ska få rösta fram en socialistisk majoritet eller inte är sällsynt osmakligt. Varför ska inte medborgarna i få rösta fram politiker i landsting som vill avskaffa lagen om valfrihetssystem, LOV, och i stället vill organisera vården på annat sätt få göra det? Det är spännande besked vi får i kammaren. stod den nyvalde statsministern och sa att dagens nationella riktlinjer ska bli obligatoriska. Det var just det som skapade en stor oro och förvåning i Sjukvårdssverige. Ledande läkare - även regeringens utredare - säger att det vittnar om betydande okunskap om hur svensk sjukvård faktiskt fungerar. säger sjukvårdsministern att det inte gäller längre, att det nu handlar om att öka kunskapsstyrningen av svensk sjukvård. Hur vi på olika sätt kan skärpa kunskapsstyrningen av svensk sjukvård, herr talman, är något som vi har debatterat i åtminstone . Det är något helt annat än det sa i talarstolen, nämligen att de nationella riktlinjerna ska bli obligatoriska. Det gläder mig att sjukvårdsministern har nyktrat till och insett att det sa skulle skapa en betydande oro och en betydande patientosäkerhet i den svenska sjukvården om det hade genomförts. Det är fascinerande att vi i alla andra sammanhang pratar om att vi måste se till att få en jämlik sjukvård i landet. Det gäller tydligen på alla områden, men sedan är det fråga om den självklara rätten för mig som människa att bestämma vilken hemtjänst jag ska ha och vilken primärvårdsmottagning jag ska gå till. När det blir en välfungerande primärvård, till exempel i norra , är det angeläget för sjukvårdsministern att se till att det ska bli som förr, det vill säga stafettläkare och en landstingsdriven primärvård. Ytterst har vi frågan om människor med betydande funktionsnedsättningar som är beroende av assistans. väljer en privat utförare. Varför ska de inte få fatta det beslutet utan vara hänvisade till den kommunala assistansen eller till ett icke vinstdrivande företag? Vad vårt förslag om att avskaffa tvångs-LOV går ut på är att makten över hur vården ska organiseras ska ligga hos dem som har det demokratiska mandatet att göra så, det vill säga landstingspolitikerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Hälsovård, sjukvård och social omsorg Om landstingen vill organisera sjukvården på så sätt - som förmodligen de flesta landsting kommer att göra även om lagen går igenom - att LOV används i primärvården får de göra så. Men det måste vara fråga om ett beslut som är fattat efter en dialog med väljarna i respektive landsting, efter det att väljarna har gått till val och fattat beslut om vilken inriktning politiken ska ha. Ytterst grundar sig ställningstagandet på att lagen om valfrihetssystem har stora brister, inte minst i hur den tillämpas. är det patientgrupper som inte har de största behoven som får ta del av den största delen av vården, medan grupper, till exempel kroniker, inte får lika stor del av vården som de skulle behöva. Det här beror i stor utsträckning på hur man organiserat styrsystemen inom vården och hur ersättningssystemen är utformade.