bet · H101NU9 · 2014-02-21 00:00:00 — Utskottet välkomnar att den nuvarande regeringen har inlett ett intensivt arbete med att förstärka elöverföringsförbindelserna mellan norra och . Vidare vill utskottet erinra om att följer upp elområdesreformens konsekvenser och att myndigheten i det arbetet har kunnat konstatera att det vanligen inte förekommer några prisskillnader mellan elområdena och att de prisskillnader som har uppkommit har varit små. Uppföljningsuppdraget kommer att slutredovisas . När det gäller olika aktörers befogenheter eller agerande i samband med tillkomsten av elområdesindelningen konstaterar utskottet att såväl konstitutionsutskott som förvaltningsrätten bereder ärenden med direkt koppling till dessa frågor. Utskottet följer dessa processer med intresse. Sammantaget gör utskottet bedömningen att det saknas skäl för att agera med anledning av de här aktuella motionerna. Därför avstyrks motionerna 2013/14:N300 (S), 2013/14:N407 (S) och 2013/14:N425 (S). Den sistnämnda motionen avstyrks i den här aktuella delen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en förbättrad samordning mellan svenska myndigheter på energiområdet och om inrättade av en gemensam nordisk övervakningsmyndighet. Likaså avslås motionsyrkanden om en tydligare redovisning av de konsekvenser som investeringar i stamnätet och i utlandsförbindelser får och om gratis direkttillgång till den nordiska elbörsens spotpriser. Jämför reservation 16 (S). har framfört kritik mot att inte har förmått prioritera och följa upp ett förebyggande tillsynsarbete som gäller underhållet av de svenska elnäten i enlighet med de senaste årens regleringsbrev för myndigheten. Detta faktum betraktas som särskilt anmärkningsvärt i kommittémotion 2013/14:N3 av m.fl. (S). Motionärerna påpekar att de har krävt att ska få ett övergripande ansvar för frågorna inom energisystemet. De anser att granskningsresultat är ett kvitto på att behovet av samordning inom energisektorn är stort. Möjligheterna för att klara sitt uppdrag måste ses över, vilket bör ge regeringen till känna (yrkande 1). Vidare noterar motionärerna att anser att behöver förbättra informationen till i fråga om affärsverkets investeringsplaner. Det är av avgörande betydelse att bereds tillfälle att sätta sig in i hur framtida investeringsplaner påverkar industrins konkurrenskraft . Motionärerna föreslår ett tillkännagivande från om att det ska framgå av Svenska kraftnäts investeringsplan vilka konsekvenser som investeringar i stamnätet och i utlandsförbindelser har för både industrin och hushållen (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att det inom ramen för ett tätare samarbete mellan länder på den nordiska elmarknaden bör etableras en gemensam nordisk övervakningsmyndighet (yrkande 35). Detta skulle skärpa övervakningen av elmarknaden, bl.a. genom bättre samarbete över landgränserna och genom bättre dialog mellan ansvariga myndigheter. I motion 2013/14:N232 av (FP) konstateras det att det är möjligt att köpa el med koppling till . Ett värmesystem eller en värmepump som automatiskt styrs efter elpriset kan resultera i besparingar på . För att elpriset ska kunna användas på detta sätt måste prisinformationen emellertid kunna överföras på ett standardiserat sätt och utan kostnad för elkunden. Motionären vill ha ett tillkännagivande om att alla elkunder ska ha gratis tillgång till aktuellt timspotpris från via internet. Tillsyn på en gemensam nordisk elmarknad Tillsynsmyndigheterna på elmarknadsområdet i de nordiska länderna samverkar inom ramen för samverkansorganisationen . diskuteras ett arbetsprogram för de kommande årens arbete inom Nordreg, inklusive arbetet med den fortsatta utvecklingen av den nordiska slutkundmarknaden. Med anledning av vad som efterfrågas i motion 2013/14:N425 (S) om en gemensam nordisk övervakningsmyndighet kan nämnas att frågor om tillsynens organisation på den gemensamma marknaden kan väntas bli föremål för överväganden i det fortsatta arbetet inom Nordreg. Samordning av myndigheterna på energiområdet I samband med budgetberedningen avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om myndighetsansvarets fördelning på energiområdet (bet. 2012/13:NU3), liknande det i motion 2013/14:N3 (S). Utskottet anförde följande: Utskottet delar inte motionärernas uppfattning om att myndighetsstrukturen på energiområdet ger ett splittrat intryck och att det finns ett behov av en samordnande aktör som exempelvis skulle kunna vara . Den rolluppdelning som finns mellan exempelvis , och sammanhänger till betydande del med krav eller önskemål på en tydlig renodling mellan bl.a. myndighetsutövande tillsynsuppgifter och andra uppgifter som kan eller bör genomföras i offentlig regi. I en reservation (S) framfördes uppfattningen att bör få en tydligare roll och ett mer uttalat övergripande ansvar än vad som är fallet. Reservanterna ansåg vidare att översynsansvaret för frågorna inom energi- och elmarknaden och energisystemet är fördelat på många aktörer, vilket, enligt dem, skapar otydlighet och stuprörsproblem för både konsumenter och producenter. Automatiserad och kostnadsfri tillgång till timspotpriser Med anledning av vad som efterfrågas i motion 2013/14:N232 (FP) kan följande nämnas. För att förhindra insiderhandel och marknadsmanipulation finns EU-förordningen Remit (Regulation on wholesale Energy Market Integrity and Transparency) som innebär att el- och gashandel kommer att övervakas på EU-nivå. Genom att el- och gasmarknaderna i blir mer transparenta, ökar förutsättningarna att kunderna betalar rätt pris för el och gas. I är det som är ansvarig för att Remit följs. Därutöver finns en särskild transparensreglering som bl.a. ålägger de olika stamnätsoperatörerna att skapa en central europeisk plattform dit olika aktörer (däribland elbörser) är skyldiga att rapportera in data.1[ Kommissionens förordning (EU) nr 543/2013 av om inlämnande och offentliggörande av uppgifter på elmarknaderna och om ändring av bilaga I till och rådets förordning (EG) nr 714/2009.] Avsikten är att dessa data sedan ska vara tillgängliga gratis och i automatiserad form för den som så önskar. Stamnätsoperatörernas samarbetsorganisation arbetar med att utveckla en sådan plattform. den nordiska elbörsen, tillhandahåller marknadsinformation som exempelvis spotprisdata gratis via sin webbplats. Företaget säljer, i likhet med andra europeiska energibörser, produkter och tjänster för olika typer av automatiserad tillgång till elmarknadsdata, däribland elspotpriser. För att bidra till utvecklingen av tjänster och produkter för flexibel elanvändning erbjuder fri automatisk tillgång till timvisa elspotpriser till produktutvecklingsprojekt under projektens utvecklingsfas. När projektet har avslutats eller produkten eller tjänsten har kommersialiserats, värderas data som en insatsvara och den fria tillgången upphör. Produkter går därefter att köpa enligt en standardiserad produktlista. I motion 2013/14:N3 (S) konstateras det att har framfört synpunkter på brister i regeringens information till om Svenska kraftnäts investeringsplaner. Utskottet vill här erinra om att regeringen i sin skrivelse säger sig ha för avsikt att fortsätta arbetet med utvecklad information och återkoppling till . Detta framgår bl.a. i budgetpropositionen där det redogörs för genomförda investeringar, uppföljning av investeringsplanen och för planerade investeringar samt i Perspektivplan . Noterbart är att enhälligt – och utan några synpunkter på underlaget – har godkänt regeringens förslag till investeringsplan för . Sammantaget torde detta utgöra en god grund för utskottet att avstyrka förslaget i den ovan nämnda motionen om förbättrad information till . Motionen avstyrks därför i den berörda delen. Vidare avfärdar utskottet tankarna i samma motion om en ökad samordning mellan de offentliga aktörerna på energiområdet. Motionärerna tycks här inte se värdet av en tydlig uppdelning mellan bl.a. myndighetsutövande tillsynsuppgifter, marknadsövervakning och andra uppgifter som kan eller bör genomföras i offentlig regi. Utskottet kan för övrigt inte heller – i motsats till motionärerna – finna stöd i granskning för uppfattningen att behovet av ökad samordning på energiområdet är stort. Motionen avstyrks således även i denna del. Däremot kan utskottet se fördelar med att de nordiska övervakningsmyndigheterna samordnar sina tillsynsinsatser och i takt med att den nordiska elmarknadsintegrationen ökar. Huruvida detta bör ske inom ramen för någon form av gemensam nordisk myndighet bör enligt utskottets uppfattning emellertid bli föremål för närmare analyser innan det finns anledning för att uttala sig i frågan. Det arbete som Nordreg förväntas göra på området kommer att vara ett viktigt underlag för de fortsatta övervägandena i denna fråga. Motion 2013/14:N425 (S) bör avstyrkas i denna del. Avslutningsvis avstyrker utskottet också motion 2013/14:N232 (FP) om kostnadsfri direkttillgång till timspotpriser med hänvisning till att det redan pågår en utveckling i den riktning som motionären efterfrågar. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Staten på elmarknaden, punkt 1 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 34 och 39, 2013/14:N4 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N345 av m.fl. (S) och lägger skrivelse 2013/14:21 till handlingarna. granskning av statens agerande på elmarknaden visar på ett antal brister av betydelse för elöverföringen. Tillståndsprocesserna för investeringar i stamnätet är ineffektiva, tillsyn över kvaliteten i elöverföringen uppvisar svagheter och regeringens styrning av Svenska kraftnäts investeringsplanering har varit passiv. Därutöver påpekar att borde ha fått bättre information om utfallet av planerade insatser. Vi gör den sammantagna bedömningen att kritik är allvarlig och att det är angeläget att regeringen tar till sig av den för att få till stånd fungerande insatser för en effektivare elöverföring. Vi instämmer i vad som sägs i motion 2013/14:N425 (S) och anser att genom ett tillkännagivande bör framföra detta till regeringen. Ett annat förhållande som väcker frågetecken hos oss är den i mångt och mycket onyanserade tilltron som regeringen uppvisar när det gäller ökad internationalisering av den nordiska elmarknaden. Vi kan se att det finns fördelar med en gemensam europeisk elmarknad, men vill varna för konsekvenserna av ett forcerat genomförande. En ihopkoppling med illa fungerande marknader på kontinenten riskerar bl.a. att få negativa effekter för den svenska industrins internationella konkurrenskraft. Innan marknadsintegrationen fördjupas måste varje enskilt land först ta ansvar för att investera i förnybar elproduktion och i energieffektivisering samt säkerställa att det råder rättvisa konkurrensförhållanden på de regionala marknaderna. I likhet med vad som sägs i motion 2013/14:N425 (S) vill vi därför i första hand fokusera på investeringar som får den nordiska elmarknaden att fungera bättre. är i det avseendet att betrakta som en naturlig del av en fortsatt integrerad nordisk elmarknad. Sammantaget innebär detta att vi tillstyrker den nämnda motionen i de delar som är aktuella i detta avsnitt. Motionerna 2013/14:N345 (S) och 2013/14:N4 (SD) avstyrks. Därtill bör regeringens skrivelse läggas till handlingarna. Staten på elmarknaden, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N4 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N345 av m.fl. (S) och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 34 och 39 samt lägger skrivelse 2013/14:21 till handlingarna. Jag delar det som sägs i motion 2013/14:N4 (SD) om betydelsen av tillförlitliga leveranser av el till låga priser för den elintensiva svenska basindustrin, för det övriga näringslivet i vårt land och inte minst för hushållen. Mot den bakgrunden känner jag oro inför den tyska avvecklingen av kärnkraften och den omfattande utbyggnaden av intermittent verkande förnybar elproduktion, inte minst sol- och vindkraft, som pågår i övriga . Efterfrågan på förnybar reglerkraft kommer onekligen att öka som en följd av detta. goda tillgångar på denna typ av kraft kan möjliggöra ökad elexport och höjda intäkter för svenska elproducenter och nätägare. Ökad efterfrågan leder dock till höjda elpriser, vilket drabbar den svenska basindustrins globala konkurrenskraft och innebär kostnadsökningar för hushållen. De negativa effekterna på ett redan hårt belastat svenskt stamnät kan också väntas bli större och redan förekommande flaskhalsproblem förstärkas. Osäkerheten om det totala investeringsbehovet på den europeiska elmarknaden är stor, både när det gäller frågan om vem som i slutändan får betala och vad investeringarna får för konsekvenser för europeisk konkurrens. Jag anser att svenska elkonsumenter måste ges en tydligare bild av hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. Mot den bakgrunden står jag bakom kravet i den ovan nämnda motionen om att regeringen ska ta fram en långsiktig investeringskalkyl för de olika kraftslagen i det svenska elnätet. Jag anser också, med instämmande i vad som sägs i motion 2013/14:N4 (SD), att en utbyggnad av överföringskapaciteten till övriga behöver analyseras noga. För låg kapacitet kan hämma våra egna möjligheter till import och export av el, och en fullt utbyggd kapacitet kan påverka elpriset negativt i . Med det anförda tillstyrks den nämnda motionen i de berörda delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de här aktuella delarna. Regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. Staten på elmarknaden, punkt 1 – motiveringen (MP) av (MP). står liksom övriga inför en betydande utmaning när det gäller att ställa om energisystemet i hållbar riktning. De nödvändiga prövningarna kommer att bli många, men är inte på något sätt oöverstigliga. I de här sammanhangen sitter på en mycket viktig pusselbit i form av den flexibilitet som karaktäriserar vattenkraftproduktionen. Förutsättningen är dock väl utbyggda överföringsförbindelser mellan och . Större sammanhängande elnät gör det också lättare att utjämna de effektskillnader som uppkommer i elsystem med väderberoende förnybara energikällor som vind och sol. Populärt uttryckt kan man säga att det alltid blåser någonstans om det område elnätet omfattar är tillräckligt stort. Sammantaget gör detta synsätt att jag inte kan stå bakom de motionsyrkanden som präglas av tveksamhet när det gäller att länka samman det europeiska elnätet. Däremot kan jag sympatisera med den grundläggande hållningen i motion 2013/14:N425 (S) om att det finns skäl för regeringen att beakta mycket av det som redovisas i om statens roll på elmarknaden. Jag bedömer att den kritik som för fram i många fall är berättigad. Om regeringen inte hanterar denna kritik på ett seriöst sätt har jag och för avsikt att återkomma till med förslag på åtgärder. Jag finner ingen anledning att nu tillstyrka ett sådant allmänt hållet yrkande som i den nämnda motionen. Med det anförda avstyrker jag samtliga motioner i de här aktuella delarna och föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Elcertifikatssystemet, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17 samt 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 2, 2013/14:N337 av och (båda SD) och 2013/14:N356 av (SD). En snabb utbyggnad av den förnybara energiproduktionen tillsammans med kraftfulla satsningar på energieffektivisering är nödvändigt för att ska uppnå en långsiktigt hållbar energiförsörjning. Elcertikatssystemet är ett på många sätt effektivt styrmedel som har fungerat som motor för utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. uppfattar vi det som bekymmersamt att systemet inte har anpassats till att fånga upp den stora utbyggnadspotential som fortfarande finns. Fastlåsningen vid målet om ny förnybar el är hämmande för utvecklingstakten. Enligt vår mening är möjligheterna att bygga ut ny förnybar el betydligt större än målet. Bara investeringsviljan i vindkraft är mer omfattande än vad elcertifikatssystemets nuvarande mål kan möta. Vi vill därför att målet ska höjas till ny förnybar el till 2020 och till till 2030. Detta innebär att vi tillstyrker motionerna 2013/14:N222 (V), 2013/14:N352 (MP) och 2013/14:N425 (S) i de delar som gäller elcertifikatssystemets målnivåer. Däremot anser vi inte att motionerna 2013/14:N337 (SD) och 2012/13:N356 (SD) om en separat redovisning av elcertifikatsavgifterna på privatkunders elfakturor bör bifallas av . Vi avstyrker även motion 2013/14:N322 (SD) i den del som gäller ett förslag om att ta bort elcertifikattilldelningen till vindkraft. Elcertifikatssystemet, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 2, 2013/14:N337 av och (båda SD) och 2013/14:N356 av (SD) samt 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:N352 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Den omfattande vindkraftsutbyggnaden i subventioneras med stora pengar utan att några signifikanta miljövinster går att påvisa. Jag anser att det är mycket viktigt att detta faktum får utrymme i den debatt som ofta helt domineras av vindkraftsvurmare. Vindkraftsetablissemangets ovilja att diskutera detta energislags negativa sidor anser jag vara bekymmersamt. Jag menar att det finns klara problem med vindkraften som måste få diskuteras på ett öppet sätt. Ett av dessa problem är att vindkraften subventioneras på flera olika sätt. Mest stöd kommer från de elcertifikat som alla elanvändare måste betala. Elcertifikatssystemet snedvrider konkurrensen och är ett samhällsekonomiskt mycket kostsamt subventionssystem. Det bör, enligt min uppfattning, därför fasas ut. Ett lämpligt första steg är att inte tilldela nya vindkraftsinvesteringar några elcertifikat. Jag instämmer således i det förslag som har denna innebörd i motion 2013/14:N322 (SD). Motionen bör bifallas av i den berörda delen. Jag tillstyrker även motionerna 2013/14:N337 (SD) och 2013/14:N356 (SD) om att bör uppmana regeringen att agera för att få till en separat redovisning av elcertifikatskostnaden på privatkunders elfakturor. För att alla ska förstå hur mycket de får betala för elcertifikaten bör denna kostnad tydligt framgå av elräkningen i stället för att som smusslas undan som en del av elpriset. Övriga motioner i avsnittet – som i de berörda delarna alla gäller ytterligare utvidgning av elcertifikatssystemet eller förändringar av kvotplikten – avstyrks. Nettodebitering av el, punkt 3 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 36 och 37 samt 2013/14:N208 av (FP), 2013/14:N262 av och (båda S), 2013/14:N316 av m.fl. (S), 2013/14:N321 av (SD) yrkande 2 och 2013/14:N376 av och (båda S). Småskalig produktion av förnybar el skulle kunna vara ett mycket värdefullt bidrag till omställningen av det svenska energisystemet. Mindre vindsnurror och solcellsanläggningar skulle inte bara bidra till ökad hållbarhet utan också göra det möjligt för både hushåll och företag att minska sina elkostnader. I likhet med som sägs i motionerna 2013/14:N206 (MP), 2013/14:N222 (V) och 2013/14:N425 (S) ser vi nettodebitering som ett snabbt och effektivt sätt att öka intresset för egenproducerad förnybar el. Vi ställer oss tveksamma till slutsatsen att nettodebitering skulle strida mot viss EU-lagstiftning. Då varken regeringen eller på ett tillfredsställande sätt har kunnat redogöra för grunderna bakom denna slutsats står vi alltjämt bakom förslagen om nettodebitering i de ovan nämnda motionerna. Till saken hör också att denna form av debitering förekommer i andra medlemsstater. Huruvida vi är beredda att ompröva vår uppfattning när regeringen har presenterat sin aviserade proposition om en skattereduktion för småskalig förnybar elproduktion hänger till viss del samman med att regeringen tydligt kan redogöra för att nettodebitering inte är förenlig med gällande EU-rätt. Vi vill dock inte i det här läget helt avfärda modellen med en skattereduktion i linje med vad som föreslås i motion 2013/14:N321 (SD). Den motionen bör således avslås av . Med det anförda tillstyrks motionerna i motionerna 2013/14:N206 (MP), 2013/14:N222 (V) och 2013/14:N425 (S) i de berörda delarna. Därigenom tillgodoses helt eller delvis även motionerna 2013/14:N262 (S), 2013/14:376 (S) och 2013/14:N316 (S), varför de kan avstyrkas. Även motion 2013/14:N208 (FP) avstyrks. Nettodebitering av el, punkt 3 – motiveringen (SD) av (SD). Staten subventionerar intermittent verkande förnybar elproduktion från sol och vind. I budgetpropositionen aviserar regeringen dessutom ett förslag om en form av nettodebiteringssystem för mikroproducerad el där man som producent ska få en skattereduktion. Jag anser, i likhet med vad som sägs i motion 2013/14:N321 (SD), att denna reform riskerar att bli kostsam och innebära att stöd går till ineffektiv produktion av solel under en del av året då efterfrågan på el är liten. Innan jag har sett förslaget i detalj och kan ta ställning till hur regeringen har beaktat dess eventuella negativa effekter vill jag dock inte helt avfärda det så som föreslås i den nyssnämnda motionen. Om regeringens kommande förslag innehåller tveksamheter i linje med vad som redovisas i motionen har jag för avsikt att återkomma med motförslag i samband med den kommande riksdagsbehandlingen senare i vår. är jag dock alltså inte beredd att tillstyrka motionen i den berörda delen. Övriga motioner i avsnittet avstyrks också i de här aktuella delarna. Timmätning, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 3. Om elkunderna kunde läsa av sin elmätare och elpriset kontinuerligt skulle många anpassa sin användning av el till tider då elen är billigast. Det skulle få positiva effekter både för konsumenten – som får lägre energianvändning och kostnad – och för samhället, som inte behöver använda lika mycket dyr och smutsig reservkraft eller importerad el. Energisystemet avlastas och utnyttjas effektivare. Att aktiva elkonsumenter har fått möjligheten att ansöka om timmätning är ett första steg, men regeringens egen bedömning är att detta steg enbart kommer att omfatta ett begränsat antal elkonsumenter. I likhet med vad som sägs i motion 2013/14:N215 (MP) behövs det en plan för hur samtliga hushåll ska kunna få timmätning av el. Motionen tillstyrks i denna del. Nätavgifter, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 4.