bet · H101UbU13 · 2014-01-27 00:00:00 — 2013/14:UbU13 Högskolan I betänkandet behandlar utskottet 99 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om högskolan. Motionerna rör frågor om bl.a. högskoleutbildningars arbetsmarknadsanknytning, jämställdhet, inrättande av nya utbildningar och framtida satsningar på vissa lärosäten och utbildningar. Vidare finns förslag som rör innehållet i vissa utbildningar, tillträde till högskoleutbildning, breddad rekrytering och studentinflytande. Av motionsyrkandena rör 41 samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till vidtagna och planerade åtgärder. I betänkandet finns 15 reservationer från Socialdemokraterna, och två särskilda yttranden från och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:C435 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:Ub258 av (M), 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2013/14:Ub496 av m.fl. (S), 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 10, 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2, 10, 16 och 18 samt 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 6 (S, MP) Arbetsmarknadskoppling och broar mellan högskola och yrkeshögskola 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 11. Reservation 5 (S, V) Jämställdhet och kunskap om genus 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 7 (S, MP, V) Nya utbildningar och inriktningar 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkandena 49 och 50, 2013/14:Ub301 av (FP) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 8 (S) Framtida utbyggnad av lärosäten och utbildningar 2013/14:Ub279 av (KD) yrkande 1, 2013/14:Ub281 av (M), 2013/14:Ub361 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub493 av och (båda S), 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 5, 2013/14:Ub583 av Per Lodenius (C), 2013/14:N333 av (FP) yrkande 8 och 2013/14:N340 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 9 (S) Utbildningens struktur och innehåll 2013/14:Ju388 av (KD) yrkande 2, 2013/14:Ub267 av (S), 2013/14:Ub387 av (M), 2013/14:Ub402 av (M), 2013/14:Ub440 av (S), 2013/14:Ub441 av m.fl. (S), 2013/14:Ub537 av i m.fl. (S) och 2013/14:Ub574 av m.fl. (MP). Reservation 10 (S, V) Reservation 11 (MP) 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 12 (MP, V) Breddad rekrytering, tillträde och studentfrågor 2013/14:Ub214 av m.fl. (MP), 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:Ub286 av (S), 2013/14:Ub309 av (KD), 2013/14:Ub442 av (S), 2013/14:Ub489 av m.fl. (S), 2013/14:Ub501 av (S), 2013/14:Ub522 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 19. Reservation 13 (S, V) Reservation 14 (MP) Antagningsregler, insatser för utländska akademiker m.m. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 21 och 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkandena 12–15. Reservation 15 (S, MP) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (C). I detta ärende behandlar utskottet 99 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om högskolan. Motionerna rör frågor om bl.a. högskoleutbildningars arbetsmarknadsanknytning, jämställdhet, inrättande av nya utbildningar och framtida satsningar på vissa lärosäten och utbildningar. Vidare finns förslag som rör innehållet i vissa utbildningar, tillträde till högskoleutbildning, breddad rekrytering och studentinflytande. Av motionsyrkandena rör 41 samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. En förteckning över dessa motionsyrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergripande högskolefrågor, kvalitetsutvärderingssystemet, arbetsmarknadskoppling och broar mellan högskola och yrkeshögskola samt jämställdhet och kunskap om genus. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD), 4 (V), 5 (S, V), 6 (S, MP) och 7 (S, MP, V). som ledande kunskapsnation och översyn av högskolelandskapet I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 1 framhåller motionärerna att utbildning och forskning har central betydelse för välfärdens tillväxt och utveckling och att därför ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. I yrkande 2 understryks behovet av en parlamentarisk översyn av högskolelandskapet som i dialog med lärosätena tar ett nationellt grepp om hur lärosätena kan utvecklas, profileras och samverka för att stärka den högre utbildningen och forskningen i sin helhet. Motionärerna framhåller vidare att översynen ska bygga på forskning om högre utbildning och dess samhällseffekter i såväl ett svenskt som internationellt perspektiv. Även i kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 10 föreslås en parlamentarisk översyn av högskolelandskapet. Distribution och digitalisering av utbildning I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 10 konstaterar motionärerna att MOOC (Online Courses), dvs. avgiftsfria nätkurser som görs tillgängliga för ett obegränsat antal deltagare, har börjat slå igenom. I motionen framhålls även att ska införa ett program om öppen utbildning, vilket enligt motionärerna kommer att revolutionera den högre utbildningen. Mot denna bakgrund anser motionärerna att det bör finnas strategier och visioner för hur både som nation och enskilda lärosäten ska anpassa sig till detta. I kommittémotion 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att universitet och högskolor får ett särskilt uppdrag och särskilda anslag för att bedriva lärcenterverksamhet. I yrkande 2 föreslår motionärerna initiativ för att utveckla och kvalitetssäkra distansutbildning inom lämpliga ämnesområden för att ytterligare sprida möjligheter till utbildning över hela landet. I yrkande 5 konstaterar motionärerna att inköp av kurslitteratur är en stor ekonomisk börda för många studenter och de föreslår därför att regeringen utreder om det kan ställas krav på att all kurslitteratur görs tillgänglig digitalt via högskole- och universitetsbiblioteken. I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 18 framhåller motionärerna att pedagogiskt utvecklingsarbete är av allra största vikt för att höja kvaliteten på den högre utbildningen och för att höja genomströmningen. Det anförs vidare att lärosätenas arbete med dessa frågor har stor utvecklingspotential, vilket inte minst bevisas av återkommande upprop kring studenternas bristande kunskaper och prestationer. Motionärerna föreslår därför att Universitets- och högskolerådet ges i uppdrag att bidra med inspiration och stöd för pedagogiskt utvecklingsarbete. I kommittémotion 2013/14:C435 av m.fl. (MP) yrkande 4 föreslår motionärerna att lärosätena och Akademiska hus bör få ökade möjligheter att ta en aktiv roll i bostadsförsörjningen för studenter. I kommittémotion 2013/14:Ub394 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås att frågan om treterminssystem vid universitet och högskolor bör utredas. Motionärerna framhåller att ett treterminssystem skulle leda till att studenter snabbare kan slutföra sin utbildning och trygga försörjningen för studenter som inte hittar ett sommarjobb. Motionärerna betonar emellertid att ett treterminssystem inte införs i en handvändning och att man måste ta hänsyn till bl.a. behov av semestrar för högskolans personal och ledighet för studenterna. Motionärerna anför också att en sådan reform skulle vara kostsam i form av ökade behov hos högskolorna och en utökad rätt till studiemedel. I motion 2013/14:Ub258 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att öka antalet sommarkurser för studenter. Motionären menar att en ökning av antalet sommarkurser som en del i utbildningen kan öka möjligheterna för studenter att snabbare genomgå utbildningen och därmed komma ut i arbetslivet tidigare. I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ett kvalitetsutvärderingssystem som håller internationell standard och att det nuvarande systemets kriterier därför bör ses över och justeras i dialog med lärosätena, universitetslärarna och studenternas företrädare. Arbetsmarknadskoppling och broar mellan högskola och yrkeshögskola I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en bättre arbetslivskoppling. Motionärerna anför bl.a. att universitet och högskolor bör få ett tydligt uppdrag att förbereda studenterna inför arbetslivet. Motionärerna föreslår också att lärosätena bör få i uppdrag att inlemma karriärplanering för alla studenter tidigt i utbildningen och att studie- och yrkesvägledningen förbättras. Även i kommittémotion 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 10 behandlas studie- och yrkesvägledning vid universitet och högskolor. För att underlätta övergången mellan utbildning och arbetsliv föreslås en utvecklad karriärservice som kan bestå av studie- och yrkesvägledare, arbetsförmedlare och arbetsmarknadens parter. Förslag om bättre arbetslivskoppling för studenter återfinns även i motion 2013/14:Ub496 av m.fl. (S). I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 16 föreslår motionärerna att universitet och högskolor ges i uppdrag att samverka med arbetsmarknadens parter för att garantera vidareutbildning för yrkesverksamma. I kommittémotion 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att öka studenternas anställningsbarhet och säkerställa relevant forskning genom en ökad skyldighet för högskolorna att samverka med det omgivande samhället. Motionärerna föreslår att det i högskolelagen inte bara ska framgå att lärosätena samarbetar med det omgivande samhället, utan att de även ska ha en skyldighet att fortlöpande följa upp hur examinerade studenter har upplevt sin utbildning och dess lämplighet för arbetsmarknaden. I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 11 framhålls att det är viktigt att undvika vattentäta skott mellan akademisk utbildning och yrkeshögskoleutbildning, även om utbildningarna har olika struktur och innehåll. Motionärerna framhåller vidare att studenter på måste kunna gå vidare till högskola, och högskolestudenter kan ha god nytta av att komplettera sin akademiska utbildning med kurser inom . Därför bör, enligt motionärerna, allt från poängsystem till utbildningarnas struktur ta hänsyn till detta. Jämställdhet och kunskap om genus I kommittémotion 2013/14:Ub572 av m.fl. (S) yrkande 17 framhålls att det bör tas ett stärkt, samlat grepp kring styrning, uppföljning och kontroll av jämställdheten i högskolan. Kvantitativa mått och mål har enligt motionärerna utgjort en viktig del av styrningen mot en mer jämställd högskola. Därför behövs det enligt motionärerna en statlig aktör som på systemnivå och med kraft kan driva på arbetet för ökad jämställdhet i högskolan. I motionen föreslås att och Universitets- och högskolerådets uppdrag på jämställdhetsområdet bör konkretiseras och utvecklas. Motionärerna anser att myndigheterna bör följa upp, utvärdera och långsiktigt främja och stimulera arbetet för ökad och stärkt jämställdhet i högskolan. Vidare framhålls att lärare bör ha kunskap om genus och hur detta påverkar undervisningen för att både kvinnor och män ska känna sig väl till rätta i undervisningssituationen. Bakgrund och tidigare behandling m.m. som ledande kunskapsnation och översyn av högskolelandskapet beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98) innebär att målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Flera åtgärder har vidtagits för att höja kvaliteten i utbildningen och i forskningen. När det gäller utbildning ställde sig genom beslutet om budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:UbU1, rskr. 2010/11:118) bakom en satsning på höjda anslag till utbildning på grundnivå och avancerad nivå på inledningsvis 2012 och därefter ytterligare , i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) innebar, i enlighet med vad som hade aviserats tidigare, en kvalitetssatsning om ytterligare genom höjda ersättningsbelopp för dessa områden. Totalt innebär detta en förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller 2013 jämfört med . –2013 uppgår ökningen till ca eller . fördelas dessutom resurser till utbildning på grundnivå och avancerad nivå baserat på kvalitetsutvärderingar i enlighet med tidigare beslut (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). fördelas till lärosäten med utbildningar som har fått omdömet mycket hög kvalitet i kvalitetsutvärderingar. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . När det gäller forskning har genom beslut med anledning av de två senaste forsknings- och innovationspropositionerna (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160 och prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) ställt sig bakom ökningar av de statliga forskningsanslagen med sammanlagt –2016. De direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning beräknas öka med 2013–2016. I och med den förra forsknings- och innovationspropositionen introducerades dessutom ett nytt system för fördelning och omfördelning av anslagen till forskning och forskarutbildning vid respektive lärosäte enligt vissa kvalitetsindikatorer. Syftet med modellen är att premiera kvalitet i forskningen samt att ge ledningarna för lärosätena incitament att vidta åtgärder för att öka kvaliteten i den forskning som bedrivs vid lärosätena. Genom beslut med anledning av budgetpropositionen har andelen av de ökade anslagen till forskning och forskarutbildning som tillförs omfördelningen höjts från (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). När det gäller frågan om fler platser i högskolan anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 77) att någon ytterligare generell utbyggnad av antalet utbildningsplatser inte är motiverad. Distribution och digitalisering av utbildning Av regleringsbrevet för avseende universitet och högskolor framgår att utbildningsutbudet ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Det framgår vidare att universitet och högskolor bl.a. ska redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet. Ett universitets eller en högskolas avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav samt fördelningen mellan campus och distansutbildning ska redovisas. Därutöver ska en redovisning lämnas över hur lärosätet möter det omgivande samhällets behov av utbildning. När det gäller digitalisering av kurslitteratur har regeringen gett Kungl. i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med att tillgängliggöra e-böcker (Ku2013/2086/KO). Syftet är att möjliggöra för externa distributörer att göra e-böcker tillgängliga via den nationella katalogen Libris och att säkerställa att upphovsrättsligt fri e-litteratur finns tillgänglig via Libris för förmedling via det allmänna biblioteksväsendet. Av uppdraget framgår att utvecklingen av Libris även kommer att komma forskningsbiblioteken till del. Uppdraget ska redovisas till () . Den nu avvecklade Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning hade enligt sin instruktion i uppdrag att bl.a. stödja och främja arbetet med pedagogisk utveckling. Myndigheten avvecklades (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:UbU1, rskr. 2007/08:70). Regeringens uppfattning var att det är naturligt att universitet och högskolor själva tar ett ökat ansvar för bl.a. pedagogisk utveckling (prop. 2007/08:1 utg.omr. 16 s. 194). Regeringen beslutade att vissa lärosäten ska ha möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål (U2010/4277/UH). Av beslutet framgår att , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , och –2015 får upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter samt gästforskare på respektive lärosäte. Regeringen beslutade att förlänga prövotiden t.o.m. utgången av 2016 för att underlätta de berörda lärosätenas långsiktiga planering och för att kunna utvärdera försöksverksamheten (U2013/3504/UH). gav regeringen i uppdrag att utvärdera de ovan nämnda lärosätenas möjlighet att upplåta lägenheter för bostadsändamål till studenter (/680/UH). övergick uppdraget till . Uppdraget innebär bl.a. att myndigheten ska beskriva hur lärosätena bedriver arbetet med andrahandsuthyrningen och utvärdera hur lärosätenas möjlighet att hyra ut bostäder i andra hand har påverkat studenternas tillgång till studentbostäder på studieorten samt huruvida lärosätena använder möjligheten till andrahandsuthyrning strategiskt vid rekrytering av studenter. Dessutom ska myndigheten presentera en samlad bild och en redovisning per lärosäte över upplåtandet av lägenheter i andra hand för bostadsändamål när det gäller omfattningen, beläggningsgraden, kostnaderna och intäkterna. ska redovisa utvärderingen och de ställningstaganden som har gjorts inom ramen för uppdraget till (). I 6 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:100) anges att omfattningen av utbildningen ska anges i högskolepoäng där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Vidare framgår av 6 kap. 13 § i samma förordning att all utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska bedrivas i form av kurser och att dessa får sammanföras till utbildningsprogram. Det finns inga bestämmelser som reglerar förekomsten av terminer eller utbildning ska genomföras. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen påbörjades och omfattade då . Systemet beräknas vara fullt utbyggt och då omfatta . Medlen fördelas till universitet och högskolor baserat på utbildningsutvärderingar gjorda av (). UKÄ konstaterar i rapporten kring det nuvarande utvärderingssystemet – Erfarenheter 2011–bl.a. att det nuvarande utvärderingssystemet fungerar och att det är rättvisande (s. 16). UKÄ konstaterar också att de metodproblem som systemet uppvisat är reella och ska bearbetas, men att dessa problem inte ger skäl att ifrågasätta den svenska utvärderingsmodellen. Tvärtom är detta enligt myndigheten en väl fungerande modell som utgår från Bolognareformens intentioner och utgör ett föredöme för (s. 42). Regeringen anför i budgetpropositionen att det inför nästa cykel i kvalitetsutvärderingssystemet (dvs. ) är viktigt att ta till vara erfarenheterna från gjorda granskningar och eventuellt göra justeringar av utvärderingsmetoden. Regeringen anför vidare att det ligger inom UKÄ:s uppdrag att göra eventuella förändringar av utvärderingsmetoden och att myndigheten redan bedriver ett aktivt utvecklingsarbete (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 75). UKÄ aviserar i rapporten kring det nuvarande utvärderingssystemet att det kommande systemet ska bygga på två förutsättningar som redan gäller i det nuvarande systemet, nämligen fokus på resultat och omdömen på en minst tregradig skala. Myndigheten konstaterar också att inriktningen mot examen ligger fast och att ett nära samarbete med sektorsföreträdare är självklart. I rapporten presenteras vidare ett antal utvecklingsidéer som en del i myndighetens uppdrag att justera utvärderingsmodellen (Reflektioner kring det nuvarande utvärderingssystemet – Erfarenheter 2011–s. 37). Arbetsmarknadskoppling och broar mellan högskola och yrkeshögskola Av 1 kap. 2 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) framgår bl.a. att det i högskolornas uppgift ska ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. I regleringsbrevet gavs i uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor arbetar med att anknyta utbildningar på grundnivå och avancerad nivå till arbetsmarknaden. Av regleringsbrevet framgick att universitet och högskolor på ett systematiskt sätt bör arbeta med utbildningars anknytning till arbetsmarknaden för att förbereda de studerande för det framtida arbetslivet. har återrapporterat uppdraget i rapporten – högskolornas verksamheter för utbildningars arbetslivsanknytning (2012:23 R). Verket konstaterar i rapporten att arbetet för att säkerställa arbetslivsanknytningen har byggts ut och utvecklats . Vidare har det vuxit fram en ökad bredd och en helhetssyn på arbetsmarknadsanknytning. konstaterar att det finns flera områden som kan utvecklas, bl.a. vad gäller tydliga målsättningar, ansvarsfördelning och uppföljning av tidigare studenters erfarenheter och resultat. konstaterar dessutom att det saknas mätbara indikatorer och mål för samverkan med arbetslivet. Vissa av uppgifter har tagits över av (). Av regleringsbrevet för UKÄ framgår t.ex. att myndigheten ska informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå. UKÄ ska även i samverkan med universitet och högskolor följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. Vissa av tidigare uppgifter har dessutom getts till Universitets- och högskolerådet (UHR). Av myndighetens instruktion (SFS 2012:811) framgår att UHR bl.a. ska informera om högskoleutbildning i syfte att enskilda individer ska kunna göra välavvägda val i fråga om sådan utbildning. När det gäller broar mellan yrkeshögskola och högskola framgår av 2 § lagen (2009:128) om att begreppet definieras som samtliga utbildningar som ingår i och som inte är utbildningar enligt högskolelagen eller kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I propositionen (prop. 2008/09:68) anförde regeringen att i gränsdragningen mellan högskoleutbildning enligt högskolelagen (eller en sådan utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen om tillstånd att utfärda vissa examina) och yrkeshögskoleutbildning ligger att högskoleutbildningen i sig ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt beprövad erfarenhet som den ska vara forskningsanknuten. En yrkeshögskoleutbildning bör ha sin grund i kunskap som genererats dels i produktionen av varor och tjänster, dels i vetenskap med förankring i relevanta forskningsresultat (s. 30). Regeringen anförde vidare i propositionen att de kunskaper och färdigheter som en studerande faktiskt har förvärvat inom ett system ska kunna bedömas, värderas och – om de är relevanta – tillgodoräknas inom det andra systemet (s. 43). Bestämmelser om tillgodoräknande i högskolan finns i 6 kap. 6–8 §§ högskoleförordningen (1993:100) och innebär bl.a. att högskolan ska pröva om tidigare utbildning eller verksamhet kan tillgodoräknas. Jämställdhet och kunskap om genus Av 1 kap. 5 § andra stycket högskolelagen (1992:1434) framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationens uppdrag var att främja jämställdhet i högskolan genom att föreslå åtgärder och stödja insatser, bl.a. genom att fördela medel . Delegationen för jämställdhet i högskolan lämnade sitt betänkande Svart på vitt – om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) till regeringen . Förslagen är under beredning. Det finns vidare en rad pågående uppdrag på området. Regeringen gav det dåvarande i uppdrag att följa upp hur jämställdheten vid universitet och högskolor har utvecklats till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar fr.o.m. .