bet · H201FöU1 · 2014-12-04 00:00:00 — För att upprätthålla det svenska försvarets kompetens och förmåga är det också viktigt att kan delta i internationella samövningar och fortsätta med militära fredsbevarande insatser utomlands, som i och i . Få länder har tillräckligt med pengar för att ensamma klara sig utan samarbete. säkerhet beror i hög grad av hur nära vi kan samarbeta militärt med goda demokratier i vår omvärld, med , med EU och med Nato. Men det är likväl hög tid att prioritera försvars- och säkerhetsfrågor och fortsätta analysera vilka konsekvenserna blir för med rådande säkerhetspolitiska läge. Vi behöver vara politiskt mycket konstruktiva, hålla en god beredskap och ha ett ekonomiskt utrymme att öka försvarsanslagen både under kommande mandatperiod och på . Jag hoppas att vi ska lyckas komma till breda överenskommelser också när det gäller kommande inriktningsbeslut. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i punkterna 1-3. Tack för intressanta och för en ny ledamot lärorika inlägg och en intressant debatt! Utgångspunkten för försvars- och säkerhetspolitik ska vara att värna vårt lands säkerhet. Det kräver en modern försvarsmakt som har förmågan att möta de olika former av hot som vårt land kan ställas inför men som också har möjlighet till fredsbevarande insatser i andra delar av världen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap Det kräver att har en trovärdig militär alliansfrihet. Men det kräver också, och här vill jag instämma med , ett brett internationellt engagemang för nedrustning, konfliktförebyggande insatser, ett starkt FN, återupprättad respekt för folkrätten och minskad vapenhandel. Vårt lands säkerhet förutsätter också en aktiv, självständig utrikespolitik med ett brett engagemang för demokrati, mänskliga rättigheter och folkrätt, för kvinnors frigörelse och global social rättvisa, för nedrustning, minskad vapenhandel och ett internationellt förbud mot massförstörelsevapen. Jag kunde säga om försvarspolitiken som de säger hemma: Det finns många delar på ett spett. hade med regeringspartierna gjort en överenskommelse om statsbudgeten . Det innebar självklart både söta och något mindre söta äpplen att bita i. Men vi stod för den uppgörelse som fanns och då även på utgiftsområde 6, försvaret. Vi gladdes åt det tydliga beskedet om att inte ska söka medlemskap i samt att fick en del satsningar. Vi gladdes likaså åt öppningarna om att i någon form återinföra värnplikten. Signalen om att vapenexportkontrollen skulle skärpas ingav visst hopp, liksom beskedet att krisberedskapen ska stärkas. Det är en mycket viktig fråga. I skenet av den stora skogsbranden i tedde sig detta alldeles nödvändigt, särskilt som klimatförändringarna ökar risken för både bränder och översvämningar, i båda fallen med mångmiljonkostnader och uppenbara faror för liv och lem. Den med skogsbranden samtidiga översvämningen i bär syn för sägen och är ett memento till oss alla, myndigheter såväl som privatpersoner. Vi bekymrade oss för personalförsörjningen, att våra internationella engagemang prioriterats för hårt framför incidentberedskapen här hemma och att vi på så många områden snärjer in oss i kostsamma och för vår alliansfrihet alltid problematiska samarbeten. Det är inte i linje med V:s prioriteringslista att såväl krisberedskapen som strål- och elsäkerheten inte fick annat än marginella höjningar, och vi oroas över MSB:s sparutredning som hotar verksamheten, antingen på Sandöskolan eller på Revinge, alltmedan den stora satsningen pengamässigt som vanligt hamnar på det traditionella försvaret. Men har vi en annan budget att leva efter. Pikant nog är Alliansens förslag, som SD alltså röstat för, drygt 137 miljoner lägre än regeringens med framförhandlade förslag. Trots en del bombastiska uttalanden i denna talarstol är det ett faktum. Man har röstat för en budget med ett lägre försvarsanslag. är det inte några stora skillnader, som sagt. Det är 137 miljoner i en budget på 48 451 miljoner. Man ska inte kalla sådana summor för felräkningspengar. Men jag tycker inte heller att 48 451 miljoner är några småsmulor, som tidigare talare sa. Till min bestörtning prutas det 150 miljoner på föreslaget anslag till förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Det är att gå käpprätt åt fel håll. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap anser slutligen att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser i internationella insatser. Vi anser att en sammanblandning av biståndsmedel för militära insatser är förknippad med en mängd risker och problem som inte bör underskattas. Först och främst är det de civila insatsernas opartiskhet och integritet som kan ifrågasättas, och det försvårar i sin tur biståndsorganisationernas arbete. Dessutom är risken för våld mot den civila personalen större när man blandar ihop civil personal med militär. Vi anser därför att bör tillkännage för regeringen som sin mening att civila och militära insatser alltid bör hållas separerade när det gäller personal, materiel och ekonomiska resurser i internationella insatser. Jag yrkar därför bifall till reservation 1 i utskottets betänkande. Jag kände mig nödgad att begära replik när sa att försvarsanslaget blir 137 miljoner högre med den budget som socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister står bakom. Det är inte korrekt, enligt min mening. Det som pratar om är anslaget 2.2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Det är alldeles korrekt. Det anslaget har , i förhållande till , sjudubblats. Men när det gäller anslagen till Försvarsmakten, det som vi normalt kallar för försvarsanslaget, är utgången av den budgetprocess vi har haft i utskottet och i kammaren att Försvarsmakten stärks med . Mot den bakgrunden vill jag faktiskt fråga hur han kan påstå att försvarsanslaget med den nuvarande regeringens budget skulle öka på det sätt som han sa i sitt anförande. Tack för frågan! Jag sa uttryckligen att vi har en annan budget att leva efter. Då syftade jag på utgiftsområdet 6 totalt. Det är fortfarande så att 137 miljoner i en budget på 48 451 kanske inte är så mycket att väsnas om. Jag tyckte mer att det var lite pikant. Det var så jag uttryckte mig. Det kommer att gå utmärkt att i efterhand kontrollera hur formulerade sig. Jag vill bestämt minnas att han sa att försvarsanslaget är 137 miljoner större med regeringens budget. Sedan reagerar jag lite när säger att det här med är mer pikant och att det väl inte är någonting att hänga upp sig på. Faktum är att väldigt mycket av just Försvarsmaktens kostnader inte är påverkbara på kort sikt. De är uppbundna i anläggningstillgångar, i materiel, tung försvarsmateriel av olika slag, och naturligtvis också i de personalramar som Försvarsmakten har. Detta innebär att varenda gång som man ska ta pengar från Försvarsmakten, som man nu vill göra från regeringens sida genom att slopa rabatten på ungdomsarbetsgivaravgiften, drabbar det direkt det som är mest kritiskt inom vårt militära försvar, nämligen övningsverksamheten och incidentberedskapen. Det är nämligen de enda kostnader som Försvarsmakten på kort sikt kan påverka. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap Där får man för att man försöker vara snäll och säga: Det är inte så himla stor skillnad, att ni vill pruta 137 miljoner på utgiftsområdet. Jag tycker fortfarande att man ska vara ärlig och säga att det i den totala budgeten inte är någon större skillnad. Men det är, som sagt, lite pikant. Däremot vore det väldigt intressant att få en noggrann redogörelse för hur Alliansen resonerar kring att man skär ned anslaget för naturolyckor och annat med i skenet av den stora skogsbranden och översvämningarna i etcetera. Men det kanske vi får återkomma till vid ett annat tillfälle. Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet i punkterna 1-3. Försvarsmakten är av yttersta vikt för . Kristdemokratisk politik kommer alltid att syfta till en trygg och säker tillvaro för alla människor. Den kristdemokratiska rörelsen är djupt förankrad i verkligheten och lever med en medvetenhet om människans dubbla natur: dels den goda, dels den mänskliga ofullkomligheten. Den senare kan resultera i obegriplig ondska och dumhet. Därför är Försvarsmaktens betydelse för att skapa trygghet mot yttre hot central för oss kristdemokrater. När vi nu debatterar försvarsfrågor i riksdag gör vi det i en mycket speciell tid. Vi har ett betydligt tuffare säkerhetspolitiskt läge i vårt land än vi har haft . har vi haft åtminstone ett främmande lands ubåt, kanske flera, långt inne på vårt territorium. I början av flög ryska strategiska bombplan av modellerna Tu-95 och Tu-22, som kan bestyckas med kärnvapen, över . Att använder de stora bombplanen Tu-95 över är mycket ovanligt - det har inte hänt . Enligt Försvarsmakten var det nära att ett svenskt passagerarplan kolliderade med ett ryskt "osynligt" militärflyg. Det ryska planet hade sin transponder avstängd, den utrustning som gör att den civila luftfartskontrollen kan observera flygfarkosters position. Som kammaren vet hände någonting liknande också , då ett SAS-plan bara var från att kollidera med ett ryskt signalspaningsplan. Den tilltagande ryska militära aktiviteten i har fått ledande politiker i de omgivande länderna att reagera. Även Nato och har ökat aktiviteten i . gjorde den polske försvarsministern ett uttalande om att ryska flygvapnets intensiva aktivitet i under "saknar motstycke" och att "varit mest utsatt för den närgångna verksamheten". Då finns det naturligtvis en rad frågor för oss här i riksdag att ställa oss. Den första är: Vad är det som händer? Vad är det som vill uppnå med sitt beteende? Ja, det är inte så svårt att räkna ut. Man vill totalt dominera och visa sig stark. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap Vad är det då som vi som nation ska dra för slutsatser? Jag och betonar vikten av att inte bara ha långa perspektiv. Det är viktigt i försvarsfrågor att ha långa perspektiv och att titta 10 och framåt - det ska vi göra. Men, mina vänner, det är också viktigt att titta på vad vi kan göra i närtid. Vilka är de lågt hängande frukterna som gör att vi stärker vår försvarsförmåga? Ett problem som jag tror att vi är överens om är att vi ligger efter med personalförsörjningen. Vi gjorde kanske den största förändringen när vi gick från värnplikt till att ha anställd personal. är det så att det inte riktigt har gått som vi hade tänkt oss. Är det så att kartan och verkligheten skiljer sig åt måste verkligheten få råda. Därför har föreslagit att vi ska ändra lagstiftningen och komma med ett beredningsbeslut som gör att Försvarsmakten får rätt att kalla in krigsplacerad personal eller före detta värnpliktiga till repetitionsövningar. saknas tusentals soldater och sjömän för att fylla upp de förband som bara finns på papperet. Inget annat problem är så uppenbart negativt för Försvarsmaktens förmåga på både kort och lång sikt. Vi ser att det kommer att fattas tusentals soldater och sjömän under ett årtionde. Därför är jag naturligtvis glad över att vårt förslag hörsammas av försvarsminister och att frågan nu är på gång. Det är viktigt att det sker i närtid så att vi kan börja kalla in gamla värnpliktiga. Jag lät utreda hur mycket det skulle kosta att exempelvis ha 2 000 soldater på repetition . Det skulle kosta lite drygt 100 miljoner, och det skulle vara väl använda pengar. Utan tillräckligt med soldater kan vi inte öva, och utan övning får vi ingen effekt. Det skulle vara en viktig signal både för svenska folket och för omvärlden att vi uppfattar situationen och gör någonting för att stärka vår förmåga. En annan viktig sak vi behöver göra är att få ordning på Försvarsmaktens problem med brist på reservdelar och bokstavligen långa köer när det gäller reparation av fordon. Det är bra att vi nu kommer att få en ökad övningsverksamhet på . Målet måste vara att få en permanent militär närvaro på . Den som har kontroll över har kontroll över . Min tid i talarstolen är nästan slut, men jag vill säga två saker till. Det ena är att om vi ska tala om att stärka försvaret så är det helt nödvändigt att tala om luftvärn. Detta är viktigt att anskaffa, vilket betonas i Alliansens reservation. Det sista jag vill säga är att det gläder mig att vi har fått majoritet för förslaget i betänkandet: För att öka viljan hos soldater att fullfölja sina kontraktstider anser utskottet därför att ett system med tidsdelmål med ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament bör införas för sådana personalkategorier som kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater, sjömän och så vidare. Det är hög tid. Alla andra länder som har infört en yrkesarmé har haft detta på plats från början. Om vi inte ska tappa personal i onödan är det mycket viktigt att detta kommer på plats. Det är ett viktigt ställningstagande som utskottet nu har gjort och någonting som jag hoppas också tas upp av regeringen. I detta anförande instämde (FP). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap Jag är tvungen att begära replik fast jag inte hade tänkt det från början. Men när säger att det är förslag att införa det här systemet blir jag jätteförvånad. Vi kom ju till den här kammaren, och vi förlorade plikten när borgarna lade fram ett annat förslag om att vi skulle ha en ren frivillighet. Vi skulle inte ha plikten kvar. , efter som har suttit här, så vill han ta åt sig äran för att vi har ett nytt system som innebär att vi ska kalla in människor till övningsverksamhet. Jag tycker att det är jättekonstigt. Jag vill ha en förklaring. parti har suttit i regeringen . Vi kom till makten nu , och genast har tagit tag i väldigt många saker och förändrat till det bättre, tycker jag, och jag tror att de flesta i kammaren också tycker så. Jag vet att också tycker att det är ett bra förslag, men att han tar åt sig äran för någonting går jag inte med på. Jag vill höra hur utvecklar detta, hur han egentligen tänker när han säger att det är förslag, för det har inte varit det. Det har inte förts fram i kammaren här på något vis, inte under hela den tid som ni suttit i regeringen. Därför förstår jag inte hur kan stå i talarstolen och säga att det är förslag. Jag är glad att ger mig möjligheten att berätta vad jag avser. Det stämmer att ingick i en majoritet som ville att vi skulle gå från värnplikt till anställd personal, anställda soldater. Det stämmer också att vi under valrörelsen har lyft fram förslaget om att använda möjligheten att kalla in gamla värnpliktiga. Det handlar i praktiken om dem från 2005-2010. Det var då vi i princip hade frivillig värnplikt och det bara var de som ville som gjorde värnplikten. Vi kan nog tro att de är väldigt motiverade. När vi saknar tusentals soldater är det de här gamla värnpliktiga som är krigsplacerade. De får dock inte övas. Om går till medierna kan hon se att vi kristdemokrater har fört fram förslaget om att ändra i lagstiftningen så att Försvarsmakten får rätt att kalla in dessa gamla värnpliktiga. När detta togs upp av medierna tyckte nuvarande försvarsministern att det var ett intressant förslag. Om nu omfamnar förslaget är det därför jättebra, men har lyft fram det som ett förslag för att stärka vår försvarsförmåga i närtid. Vi är i alla fall överens om att försvaret behöver förstärka sin personal. Det har jag stått i den här kammaren och pratat om tidigare också, precis som den tidigare regeringen har stått här och sagt att det inte är någon fara på taket, utan vi har dem vi behöver. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap vet vi att det inte är så, och vi har också i utskottet tillsatt en utredning för att verkligen få fakta på bordet och se hur mycket personal vi har. Jag tror att det här är ett bra förslag. Det kom inte upp på bordet när satt i regeringen och kunde fatta beslut. I stället har vår regering med i spetsen tagit fram det här förslaget, och regeringen kan besluta om det. Det har de gjort, och ska vi ta ett avstamp i det beslutet för att få större och bredare övningar. Jag delar uppfattning att det stämmer överens med vad vi vill just . Det finns för lite personal på plats, så vi behöver kalla in dem som finns där hemma och har gjort sin värnplikt . Vi behöver använda dem, men jag tror också att vi står inför många fler beslut framöver där vi måste bestämma här i kammaren hur vi ska hantera saker. Då hoppas jag att vi är överens i det också. Man kan dock inte i efterhand konstruera att man har lagt fram förslag som någon annan tar beslut om, utan det gör vi här tillsammans. Jag har en fundering i sammanhanget som kan svara på i sin slutreplik. Hur gjorde Genomförandegruppen med materielbeställningarna? Där blev det också väldigt mycket tokigt för vår försvarsmakt. Det blev lite fel i alltihopa, och på grund av det så saknas en mängd materiel. Är det så att man har saker man vill genomföra och driver igenom så kanske det heller inte är det bästa när man är i regering. Faktum är att vi saknar soldater och sjömän. Om våra befäl exempelvis inte ska tappa kompetens och om vi ska kunna ha riktiga övningar måste vi ha personal. Det är väldigt basalt och väldigt grundläggande. Som jag sa förut är det någonting som har föreslagit. Det är väl känt att vi har lyft fram det, och tycker och den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen att man är överens om det här och vill gå vidare. Det välkomnar vi. Det är någonting som är bra. Precis som också var inne på finns det en rad olika utmaningar framför oss. Jag lyfte fram flera saker som vi behöver göra för att stärka vår försvarsförmåga i närtid. Visst är det viktigt att ha fler JAS-plan, och visst är det viktigt att ha ytterligare en ubåt, men framför allt måste vi titta på vad vi ska göra för att i den svåra och tuffa tid som vi befinner oss i se hur vi kan stärka vår förmåga att försvara , vårt territorium. Vi har exempelvis kust med tillhörande territorialvatten. hade vi förmågan att kunna söka efter ubåtar inte bara från fartyg utan också från luften. Det saknar vi, och därför måste vi titta på hur vi kan få tillbaka den förmågan. Som det heter nu kommer att finnas på plats först . Är det rimligt att vi ska sakna den förmågan så länge? Det är en av flera frågor som vi behöver diskutera. Det här betänkandet berör många olika frågor. Jag vill ta min utgångspunkt i den frivilliga rekryteringen till Försvarsmakten. Det brukar ofta hävdas att den egentligen inleddes , att det var då skiftet skedde från plikt till frivillighet. I grunden skulle jag säga att värnplikten inte avskaffades genom beslut i den här kammaren utan snarare avskaffade sig själv. Om vi tittar sista värnpliktskullar ser vi att de var en bråkdel av vad de hade varit tidigare och en bråkdel av den bild som jag tror att många fortfarande har av hur värnplikten fungerade. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap Vi är nu inne på fjärde året med frivilligrekrytering till Försvarsmakten. Det är egentligen en ganska , i alla fall i ett historiskt perspektiv. Skiftet från plikt till frivillighet var den största förändringen av försvar . Jag är övertygad om att det finns en stor potential i förändringen och i det nya försvar som växer fram. Jag tror nämligen att soldater och sjömän som är mer motiverade än tidigare, som söker sig till försvaret för att de vill, inte bara för att de måste eller för att någon säger åt dem att göra det ena och det andra, också skapar kvalitet. Moderna konfliktsituationer ställer dessutom betydligt högre krav än tidigare på att vi har välutbildade soldater och sjömän, och att bli välutbildad tar tid. Det är inget man hinner med på sex eller , utan det tar betydligt mer tid än så. Det möjliggörs med det nya systemet. Förändringen innebär också att vi kan få större effektivitet för varje satsad krona. Till skillnad från har vi inte längre separata organisationer, en för försvaret av och en för internationella insatser. Handen på hjärtat, vem kan säga exakt var ett hot mot uppstår? Är det per definition alltid först vid vår nations gräns? Eller kan det även ske på andra sidan jordklotet? Ja, jag vill hävda det. Om man ska summera mycket av den debatt som kretsat kring personalförsörjningen, inte minst i denna kammare, skulle jag säga att den varit väldigt polariserad. Det har i grund och botten handlat om att den antingen är en katastrof eller en succé. Jag tror att det mest rimliga svaret ligger någonstans mitt emellan. Det går på många sätt bra. Det finns, glädjande nog, ett stort intresse för att ta anställning, men det finns också viktiga utmaningar, inte minst att få det som vi betecknar som en försvarsreform att i grund och botten bli en samhällsreform. Det gäller att fler aktörer inser att försvarsreformen är viktig för hela men också att hela behövs för att kunna realisera den. Vi måste få ett tvärsnitt av befolkningen att söka sig till Försvarsmakten. Vi måste få det att bli mer attraktivt att tjänstgöra, men även att ha tjänstgjort. Här tycker jag att ett stort ansvar faller inte minst på alla oss i den här kammaren att tala gott om den nya personalförsörjningen och om de spännande framtidsyrken som det innebär att vara soldat och . kom en utredning av som handlar om hur man ska stärka folkförankringen och rekryteringen. Jag tycker att den på många sätt adresserar en hel del kloka förslag, såsom mer information i skolan och i försvaret. Betald vidareutbildning är fullt rimligt. Om man tjänstgjort som till exempel sjukvårdare, varför inte kunna lämna Försvarsmakten efter ett visst antal år som sjuksköterska? Dessutom finns behovet av validering av kunskaperna. Alldeles för länge har man satt likhetstecken mellan civilt meritvärde och att lämna tiden i uniform med ett körkort. Jag vill hävda att man kan lära sig oändligt mycket mer än så. Det handlar inte alltid om att uppfinna nya saker utan om att Försvarsmakten måste bli bättre på att sätta ord på och beskriva det som jag tror att alla som burit en uniform kan ställa sig bakom. Man lär sig samarbeta, man lär sig kamratskap, att ta i även när det är tufft. Det är kunskaper och färdigheter som är viktiga för såväl riksdagsledamöter som människor i näringslivet och i offentlig tjänst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Försvar och samhällets krisberedskap äger en debatt rum i kammaren om internationella insatser. Det är en viktig del, även om det inte är syftet med den frivilliga personalförsörjningen. Det är motiverande för många. Lika betydelsefullt är att vi har en god övningsverksamhet. Jag är glad att det här betänkandet innebär att Försvarsmakten slipper spara , resurser som förmodligen annars hade tagits från den viktiga övningsverksamheten. Det har inte gått så särskilt sedan valet. Det ska väl sägas att än finns tid för regeringen att infria sina vallöften. har det inte gått så oerhört bra, skulle jag vilja säga. Vi minns försvarsministerns löfte så sent som om att se över försvarsprisindex. Utskottet fick besked om att så inte verkar bli fallet. Arbetet med att förbättra förutsättningarna för försvarsindustri innebär att ska läggas ned om regeringen får som den vill. Det viktigaste är att regeringens löfte att anslå mer än Alliansen, alltså utöver Alliansens nivå, i praktiken blev en besparing på . Någon kanske invänder och säger att det inte är så mycket, men vi ska komma ihåg att förbandsanslaget skulle stärkas med 410 miljoner. 150 miljoner av det är . Dessutom är, som någon påpekade tidigare, en stor del av Försvarsmaktens kostnader fasta, vilket innebär att just miljonerna på slutet kan göra stor skillnad. Tyvärr är det ännu inte undanröjt. Om regeringen får som den vill ska besparingarna fortsätta att öka kommande år - 200 miljoner ena året för att uppgå till 300 miljoner. Det tycker jag är djupt problematiskt, inte minst mot bakgrund av det oroliga omvärldsläge som vi nu har.