bet · H201JuU1 · 2014-12-11 00:00:00 — Ansvarsförhållanden, regelverk och beslutsmandat blir därmed tydligare för Säkerhetspolisen. Verksamheten vid blir då också direkt underställd regeringen. Vidare framhåller regeringen att det hör till polisens huvuduppgifter att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att bekämpa brott. Dock har polisen med tiden tillförts en mängd uppgifter som i mindre utsträckning har anknytning till dessa huvuduppgifter. Det handlar t.ex. om omhändertagande av misskötta eller övergivna djur, prövningar av ansökningar om tillstånd av olika slag samt handräckning åt andra myndigheter. Denna typ av uppgifter påverkar i olika avseenden polisens huvuduppdrag. En utredning pågår med uppdraget att överväga om det finns arbetsuppgifter inom polisen som i stället bör utföras av någon annan huvudman. Det ska särskilt övervägas om polisen kan avlastas uppgifter som gäller hantering av djur. Uppdraget ska redovisas . En kompetent och motiverad personal är enligt regeringen polisens viktigaste resurs. En omvärld i ständig förändring och utveckling ställer ökade krav och förväntningar på polisen och dess anställda. Polisen måste därför ha god förmåga att ta till sig och analysera kunskap och kunna omsätta denna kunskap i praktiskt polisarbete. Polisyrket kräver en utbildning som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. För att ytterligare stärka kunskaperna och färdigheterna hos polisen kommer regeringen att inleda ett arbete med att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning. Enligt regeringen finns det potential för att förbättra det brottsförebyggande arbetet. Ambitionen är att det ska finnas ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. Arbetet behöver bedrivas på såväl lokal som regional och nationell nivå och inkludera ett brett spektrum av åtgärder. Utöver social prevention behöver arbetet omfatta situationella brottsförebyggande åtgärder som syftar till att minska sannolikheten att brott begås genom att göra brotten mindre lönsamma, mer riskabla eller svårare att utföra. De lokala samverkansöverenskommelserna mellan polisen och kommuner måste få ett större genomslag i praktiken. Det lokala arbetet behöver riktas mot allt från barn som är på väg att utvecklas i negativ riktning till återfallskriminella och aktörer inom grov organiserad brottslighet. För att nå framgång krävs att arbetet bygger på kunskap. Med relevanta problembeskrivningar och forskning och utvärdering som grund finns det möjlighet att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Regeringen anför vidare (s. 49) att har kunnat konstatera att polismyndigheterna vidtagit åtgärder för att förbättra kvaliteten i anmälningsupptagningen och de initiala utredningsåtgärderna, förbättra tillgängligheten till och kompetensen hos polisens förundersökningsledare samt förbättra tillgången till lokala brottsplatsundersökare och annan kriminalteknisk kompetens. bedömer dock att ytterligare åtgärder behöver vidtas på dessa områden. fortsätter uppföljnings- och inspektionsverksamhet att rikta uppmärksamhet mot utredningsverksamheten. har genom ett tillkännagivande begärt att regeringen ska vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet att det finns för få civilanställda inom polisen (rskr. 2012/13:28). Enligt regeringen är det som ansvarar för att kostnaderna för polisverksamheten anpassas efter tillgängligt anslag. Regeringen anser därför att det är som bör avgöra hur många civilanställda som ska finnas inom organisationen. Flera motioner tar upp frågor om polisutbildningen ur olika aspekter. När det gäller antagningen till polisutbildningen föreslås det i motion 2014/15:1109 av och (båda SD) yrkande 1 att de fysiska kraven vid antagningen till polisutbildningen ska höjas för båda könen till den nivå som tidigare gällde för män. I yrkandena 2 och 3 föreslås att det tidigare provet i svenska återinförs vid antagning till polisutbildningen, liksom det tidigare kravet på skrivet högskoleprov. I yrkande 4 föreslås att den som är mindre kvalificerad än någon annan sökande aldrig ska få antas till polisutbildningen endast för att han eller hon är av ett visst kön eller har invandrarbakgrund. Vidare anförs i yrkande 5 i motionen att polisen inte ska tillåtas bedriva riktade kampanjer i syfte att rekrytera personer från minoritetsgrupper eller personer av ett visst kön. I motion 2014/15:1376 av (MP) yrkande 5 pekas på behovet av en högskolebaserad polisutbildning med forskningsmöjligheter. I motion 2014/15:1576 av m.fl. (KD, M, C) framhålls som en lämplig region för en ny polisutbildning. I motion 2014/15:1361 av och (båda M) föreslås det att man återinför möjligheten till polisutbildning på distans i . I motion 2014/15:344 av Finn och (båda M) framhålls vikten av att poliser får utbildning i beteendevetenskap och psykiatri. I motion 2014/15:1694 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås att all brottsbekämpande personal inom polisen, och ska ha en gemensam grundutbildning. Enligt motionärerna skulle detta öka möjligheten till ett effektivare samarbete mellan myndigheterna. I yrkande 2 föreslår motionärerna att om polisutbildningen blir en högskoleutbildning, så måste det övervägas om detta även ska gälla för utbildning av brottsbekämpande personal inom och . I motion 2014/15:1218 av och (båda M) yrkande 1 påtalas vikten av en effektivare polis och poliser med lokalkännedom. Flera motioner betonar vikten av polisens närvaro och tillgänglighet i hela landet. I motion 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att säkerställa den lokala polisiära närvaron såväl i brottsutsatta områden i större städer som i glesbygd. I motion 2014/15:1228 av (M) yrkande 1 efterfrågas fler lokala poliser. Motionären föreslår att möjligheten att stationera poliser i alla kommuner bör prövas i samband med att polisen övergår till en myndighet. Ett liknande yrkande framförs i motion 2014/15:2456 av (C) yrkande 6 där en mer lokalt förankrad polis i hela efterfrågas. I motion 2014/15:1630 av och (båda M) påtalas vikten av polisiär närvaro på landsbygden. Ett yrkande av denna innebörd framförs även i motion 2014/15:2336 av och (båda M). I motion 2014/15:2908 av och (båda SD) yrkande 1 framförs att fler poliser bör stationeras på landsbygden. I yrkande 2 i motionen anförs att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt. I motion 2014/15:1551 av (SD) yrkande 1 föreslås att alla kommuner ska få en lagstadgad rätt till viss minimibemanning av poliser. I ett par motioner efterfrågas ett tydligare uppdrag till trafikpolisen. I mo-tion 2014/15:1223 av (M) yrkande 1 framhålls behovet av att utbilda fler trafikpoliser som klarar av att bekämpa den kriminella yrkestrafiken. I yrkande 2 framförs att det är viktigt att trafikpolisen får en egen organisation inom den nya myndigheten, med en egen budget och en egen ledning. Ett yrkande av liknande innebörd framförs av samma motionär i motion 2014/15:1228 yrkande 3. I kommittémotion 2014/15:2961 av m.fl. (SD) yrkande 59 anförs att den särskilda beredskapspolisen bör återinföras med 1 500 civilpliktiga i länsvisa avdelningar som verkar under polismyndigheterna, men som hör till utgiftsområde 6 i statens budget. I förra årets budgetbetänkande (bet. 2013/14 :JuU1 s. 53 f.) behandlade utskottet ett flertal motioner om polisutbildningen. Utskottet konstaterade att hade i uppdrag att utveckla grundutbildningen för poliser. Det pekades på att den nuvarande grundutbildningen vid i skulle avvecklas och ersättas med en uppdragsutbildning vid ett universitet eller en högskola. Utskottet ställde sig positivt till denna lösning, som bl.a. innebär att alla polisstuderande får samma möjlighet att tillgodoräkna sig högskolepoäng. Dessutom anfördes att forskningen gynnas av att utbildningen placeras vid ett universitet eller en högskola. Utskottet ansåg att inte borde föregripa pågående arbete och avstyrkte motionerna. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:97). Utskottet vidhöll vidare (s. 52) att det är sak att besluta om frågor som rör rekrytering och arbetssätt. Utskottet anförde att det är positivt att polisen har en nationell policy för mångfald och en handlingsplan för mångfald och likabehandling som pekar ut riktningen för polisens verksamhet. Utskottet avstyrkte de väckta motionerna och avvisade förslaget i en motion om att förbjuda riktade rekryteringskampanjer. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:97). träffade avtal med om att högskolan ska genomföra polisutbildningen enligt förordning (2014:1105) om utbildning till polisman som uppdragsutbildning i enlighet med förordning (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Utskottet har erfarit att avtalet innebär att i avvecklas. Vidare har utskottet fått information om att () bereder ett regeringsbeslut som ska ge uppdrag av svenska staten att genomföra utbildningen. I förra årets budgetbetänkande (s. 53) behandlade utskottet också flera motioner om betydelsen av en närvarande och lokalt förankrad polis. Utskottet, som instämde i betydelsen av en närvarande och lokalt förankrad polis, noterade med tillfredsställelse att flera polismyndigheter hade utökat sin lokala polisverksamhet. Vidare påtalades att ett lokalt polisarbete innebär ökade möjligheter för polisen att arbeta nära och i samarbete med de boende och andra aktörer. Utskottet vidhöll dock sin tidigare ståndpunkt att frågor om resursfördelningen inom polisväsendet bör vara en angelägenhet för att besluta om. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:97). Utskottet behandlade och avstyrkte även ett antal motioner om polisens effektivitet och närliggande frågor. I den delen påpekade utskottet (s. 52) att regeringen redan gett i uppdrag att effektivisera verksamheten. Vidare borde inte föregripa den kommande stora omorganisationen av polisen. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:97). Utskottet behandlade och avstyrkte också ett antal motioner om polisens inre organisation och närliggande frågor (s. 51 f.). Utskottet anförde att det vidhöll att inte borde föregripa den kommande förändringen av polisorganisationen med tillkännagivanden. behandlade och avstyrkte ett motionsyrkande med samma lydelse som motion 2014/15:2951 (SD) yrkande 59. Utskottet anförde att det i avvägningen mellan behov, nyttjandegrad och kostnader inte gjorde någon annan bedömning än regeringen gjorde när den beslutade att det med dagens situation inte finns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen. Utskottet påminde vidare om att det finns en möjlighet att vid höjd beredskap återinföra organisationen. För att öka känslan av trygghet är det viktigt att allmänheten upplever att polisen är närvarande och att den löser vardagsbrotten, inte minst på landsbygden. Att på olika sätt säkerställa att polisreformens intentioner vad rör lokalt polisarbete i hela landet genomförs är viktigt. En mer lättillgänglig polis med större lokal förankring skulle bl.a. öka tryggheten och minska brottsligheten i våra landsbygdskommuner. Genom den pågående reformeringen av den svenska polisen ökar enligt utskottet möjligheterna att säkerställa en god bemanning i hela landet. Det kan i detta sammanhang finnas anledning att även se över möjligheten att skapa regionala resurser som är lätta att flytta vid olika polisiära arbetsuppgifter. Man bör dessutom verka för att polisen i samarbete med räddningstjänsten och civilsamhället säkerställer trygghet och säkerhet för boende på landsbygden. Utskottet föreslår därför att , med bifall till motionerna 2014/15:2456 av (C) yrkande 6, motion 2014/15:1630 av och (båda M), motion 2014/15:2336 av och (båda M), motion 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 samt delvis bifall till motion 2014/15:1228 av (M) yrkande 1, tillkännager för regeringen som sin mening att den bör återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser i enlighet med vad utskottet anfört. Utskottet är däremot inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2014/15:2908 av och (båda SD) om att bl.a. reglera öppettiderna på polisstationerna, och utskottet avstyrker motionen. Som utskottet tidigare nämnt är det angeläget att polisens uppgifter renodlas. Polisen bör lägga fokus på de kärnuppgifter som är viktigast: utryckning, utredning och brottsförebyggande arbete. Utskottet konstaterar att regeringen aviserat att man kommer att inleda ett arbete med att göra polisutbildningen till en högskoleutbildning. Detta arbete bör inte föregripas, och utskottet avstyrker därför de motionsyrkanden som gäller polisutbildningen. Det innebär att bör avslå motion 2014/15:344 (M), motion 2014/15:1109 (SD) yrkandena 1–4, motion 2014/15:1361 (M), motion 2014/15:1376 (MP) yrkande 5, motion 2014/15:1576 (KD, M, C) och motion 2014/15:1694 (M) yrkandena 1–2. Utskottet vidhåller vidare att det är , och den nya , uppgift att besluta om rekryteringsfrågor. Utskottet är också alltjämt av uppfattningen att det inte bör göras något tillkännagivande till regeringen om att förbjuda riktade rekryteringskampanjer. Motion 2014/15:1109 (SD) yrkande 5 avstyrks därför. ombildas landets 21 polismyndigheter till en sammanhållen polismyndighet. genomförs därmed en historisk reform som ger en ny polisorganisation med bättre förutsättningar att minska brottsligheten och öka tryggheten för alla. En särskild organisation har inrättats för det omfattande och komplexa arbetet med att genomföra sammanslagningen. Ett flertal motionsyrkanden rör frågor som har ett nära samband med den kommande omorganisationen. Det gäller såväl frågor om polisens effektivitet som polisens inre och yttre organisation. Enligt utskottet bör inte föregripa omorganisationen. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom yrkanden om polisens effektivitet. Motion 2014/15:1218 (M) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottet anser inte heller att bör göra något tillkännagivande till regeringen om hur trafikpolisen ska organiseras. Motionerna 2014/15:1223 (M) yrkandena 1 och 2 och 2014/15:1228 (M) yrkande 3 avstyrks därför. Detsamma gäller för motion 2014/15:1551 (SD) yrkande 1. När det gäller förslaget i motion 2014/15:2961 (SD) yrkande 59 om att återinföra den särskilda beredskapspolisen gör utskottet inte någon annan bedömning än vad försvarsutskottet gjorde när motionen väcktes under det förra . Motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att inrätta ett häkte i . I motion 2014/15:913 av (M) begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett häkte i . Motionären anför att är det enda län i som inte har ett häkte. Kriminalvården har informerat om att det finns ett tillfälligt häkte i . Vidare har Kriminalvården informerat om att man avser att ta fram en strategisk plan över häkten och anstalter i . Kriminalvården har inte möjlighet att ge något ytterligare besked angående häktet i innan den strategiska planen är klar. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motioner med förslag på var kriminalvårdsverksamhet, såsom häkten, bör lokaliseras, senast i förra årets betänkande (bet 2013/14:JuU1 s. 70). Utskottet vidhöll då sin uppfattning att detta är angelägenheter som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:97). Utskottet vidhåller sin uppfattning att frågor om var kriminalvårdsverksamhet bör lokaliseras är angelägenheter som Kriminalvården bör avgöra utifrån de krav som ställs på verksamheten. Motionen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår tre motioner som efterfrågar brottskoder för vissa brottstyper samt statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden. Jämför reservation 4 (V). I kommittémotion 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur hatbrott kan registreras på ett tydligare sätt, exempelvis genom att ges en egen brotts-kod i samband med polisanmälningar. I motion 2014/15:1352 av (C) yrkande 2 begärs att polisen omgående bör införa och använda sig av en särskild brottskod för brott som har koppling till djurrättsrelaterad brottslighet. I motion 2014/15:1375 av (MP) yrkande 2 efterfrågas statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden. Motionärerna anför att brott mot flyktingförläggningar visserligen ingår i Brottsförebyggande rådets (Brå) hatbrottsstatistik men inte särredovisas. Motionärerna vill åtgärda bristen på statistik och föreslår att statistik samlas in om händelser kring flyktingförläggningar. (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Utöver detta ansvarar Brå dessutom för statistiken över anmälda hatbrott och för den nationella trygghetsundersökningen (NTU). Kriminalstatistiken indelas i statistikområdena anmälda brott, uppklarade brott, personer misstänkta för brott, personer lagförda för brott, kriminalvård och återfall i brott. Brå gör eller vid behov, i samråd med , , och , översyner av brottskoderna. Enligt information från Brå har man inte några planer på att införa någon särskild brottskod för hatbrott eller djurrättsbrott. Av regleringsbrevet för Brå framgår att myndigheten ska producera den s.k. hatbrottsstatistiken. Vidare framgår att Brå ska redovisa arbetet med att ta till vara potentialen av Rättsväsendets informationsförsörjning (RIF), redovisa utvecklings- och kvalitetssäkringsarbetet samt särskilt arbetet med att öka statistikens användbarhet. Brå ska dessutom i sin redovisning ge en sammanfattning av hatbrottsstatistiken. Från Brå har inhämtats att myndigheten i ett längre perspektiv hoppas på att utvecklingen av ska göra det möjligt att genom en markering eller liknande inhämta statistik om hatbrott från såväl polis och åklagare som domstol. är det endast i polisanmälningar som det görs markeringar som indikerar att det rör sig om hatbrott. I förra årets budgetbetänkande (bet. 2013/14:JuU1 s. 74) behandlade och av- styrktes ett motionsyrkande om att statistik bör insamlas över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden. Utskottet anförde att det hade förståelse för synpunkterna att det kan vara värdefullt med statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden men ansåg inte att något tillkännagivande behövdes. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:97). I samma betänkande behandlades även ett motionsyrkande om att införa en egen brottskod för brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Utskottet anförde att det såg allvarligt på brottsligheten men inte ansåg det nödvändigt med en egen brottskod. följde utskottets förslag (rskr. 2013/14:97). Utskottet anser att det är viktigt att statistiken för hatbrott är så rättvisande som möjligt. Utskottet ser därför positivt på det arbete som bedrivs på området av Brå. Något tillkännagivande till regeringen är dock inte nödvändigt med anledning av motion 2014/15:190 (V) yrkande 1. Utskottet ser allvarligt på brottslighet som är kopplad till s.k. djurrättsaktivism men anser det inte nödvändigt med något initiativ från sida för att sådan brottslighet ska få en egen brottskod. Motion 2014/15:1352 (C) yrkande 2 bör därför avslås. Utskottet har alltjämt förståelse för att det kan vara värdefullt med statistik över olika händelser vid flyktingförläggningar och asylboenden men vidhåller att något tillkännagivande om detta till regeringen inte behövs. Motion 2014/15:1375 (MP) yrkande 2 avstyrks därför. Prioritering av olika slags brott Utskottets förslag i korthet Med bifall till en motion från KD tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras. Med bifall till motioner från M och C tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras. avslår ett flertal motioner om prioritering av andra slags brott. Jämför reservationerna 5 (V), 6 (M, C, FP, KD), 7 (S, MP, V) och 8 (S, MP, V) och särskilt yttrande 4 (SD). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 4 s. 15) att ska vara ett tryggt land att leva i. Ett starkt och väl fungerande rättsväsende och en framgångsrik brottsbekämpning är en förutsättning för ett tryggt samhälle. Att antalet brott som upp av rättsväsendet har minskat påtagligt är en utveckling som måste brytas. I propositionen framhåller regeringen arbetet mot vissa brottstyper som särskilt angeläget. Hatbrott är enligt regeringen en prioriterad fråga (s. 15 och 27). Alla människors lika värde är en grundläggande demokratisk princip. Varje gång en individ utsätts för brott på grund av dennes kön, ursprung, tro eller sexuella läggning innebär det ett angrepp på de demokratiska värdena och en grov kränkning av den personliga integriteten. Hatbrott kan dessutom leda till rädsla och otrygghet inte enbart hos den utsatta personen, utan även i den grupp som personen tillhör. Samhället måste därför i alla sammanhang tydligt markera mot hatbrott. Att förebygga och motverka brott av dessa slag är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen gav i uppdrag att utveckla arbetet mot hatbrott. Uppdraget är ett led i arbetet med att bekämpa diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans i samhället. Uppdraget syftar till att stärka kunskapen inom polisen om hatbrott och utveckla förmågan att upptäcka och utreda dessa brott, bl.a. genom att ta till vara och sprida exempel på framgångsrikt polisarbete mot hatbrott. I uppdraget till ingår att stärka polisens samverkan med företrädare för intresseorganisationer och grupper som är särskilt utsatta för hatbrott. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anför (s. 22) att hedersrelaterade övergrepp och kränkningar aldrig accepteras i vårt samhälle, som har sin grund i jämställdhet och mänskliga fri- och rättigheter. Det är därför av yttersta vikt att motverka alla former av hedersrelaterat våld och förtryck. Sådant våld och förtryck kränker individers frihet, integritet och självbestämmande. Att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja är en del av detta. infördes brottet äktenskapstvång i . Den nya bestämmelsen innebär bl.a. att den som tvingar någon annan till ett äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse straffas strängare än vad som har varit möjligt. Att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja är en prioriterad fråga för regeringen, och det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder på detta område. Regeringen anför (s. 18) att bedrägerier är en brottstyp som har ökat markant till följd av teknikutvecklingen. var nästan hälften av det totala antalet anmälda bedrägerier internetbedrägerier, datorbedrägerier eller bedrägerier genom s.k. bluffakturor. Möjligheterna att med relativt enkla medel begå ett stort antal brott verkar ha lett till att det har skett en överflyttning från traditionell stöldbrottslighet till bedrägeribrottslighet. Det finns också tecken på att den organiserade brottsligheten i ökad utsträckning utgörs av bedrägeribrottslighet. Mot bakgrund av den snabbt framväxande bedrägeribrottsligheten har en utredare föreslagit att ett nytt brott mot systematiska fakturabedrägerier ska införas. Att använda andra personers identitetsuppgifter för att begå bedrägerier har också blivit allt vanligare. Utredaren har därför också föreslagit att ett nytt brott som kriminaliserar identitetsstöld i sig bör införas. Förslagen bereds inom . Regeringen pekar vidare på (s. 19) att den tekniska utvecklingen och framväxten av internet har medfört att hot och andra slags kränkningar av den personliga integriteten har tagit nya former. Många sådana brott begås med hjälp av mobiltelefoner och internet. är straffbestämmelserna på området till viss del ålderdomliga. För att kunna bekämpa hot och allvarliga kränkningar, såväl på internet som i övrigt, krävs att det straffrättsliga regelverket är anpassat efter den karaktär problemen har . En särskild utredare har därför i uppdrag att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar.