bet · H101MJU8 · 2014-01-24 00:00:00 — 2013/14:MJU8 Vattenvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i detta betänkande 48 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. Motionsförslagen avser bl.a. arbete inom ramen för för och Helcom, åtgärder mot vattenföroreningar och övergödning samt skydd för grund- och dricksvatten. Samtliga motionsförslag avstyrks, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i de berörda frågorna. I ärendet finns 18 reservationer (S, MP, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:T411 av (FP) yrkande 1, 2012/13:MJ227 av (S), 2012/13:MJ255 av m.fl. (S), 2013/14:MJ244 av (S) och 2013/14:MJ286 av m.fl. (S). Reservation 1 (S) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 20, 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 28. Reservation 2 (S) Reservation 3 (V) 2012/13:MJ230 av (MP), 2012/13:MJ355 av (M) och 2012/13:MJ460 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (S) 2012/13:MJ278 av och (båda MP) yrkandena 2–4. Reservation 5 (MP, V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 34 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 44. Reservation 6 (S, SD, V) EU:s vattendirektiv och miljökvalitetsnormer 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4. Reservation 7 (MP) EU:s vattendirektiv och reglerförmågan för svensk vattenkraft 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 21. 2012/13:MJ325 av Skånberg (KD). Ekonomiska styrmedel och övergödning 2012/13:MJ483 av m.fl. (MP). Reservation 8 (MP, V) 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 9 (MP, V) 2013/14:MJ295 av (S). Internationellt samarbete kring kväve 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 10 (MP) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 36 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 46. Reservation 11 (S, V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 25, 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 33. Reservation 12 (S) Reservation 13 (V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkandena 36–38. Reservation 14 (S) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 23, 2013/14:MJ346 av (S) och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 31. Reservation 15 (S, MP, V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 32. Reservation 16 (S, SD) 2012/13:MJ279 av och (båda MP), 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 37 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 47. Reservation 17 (S, MP, V) 2012/13:MJ278 av och (båda MP) yrkande 5. Reservation 18 (MP) Rensa stränder från tång 2013/14:MJ514 av Skånberg (KD). 2013/14:MJ219 av (S). 2013/14:MJ415 av (M). På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (M), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (S), (S), (MP) och (FP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas 48 motionsyrkanden om vattenvårdsfrågor från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. De aktuella motionsförslagen avser bl.a. för , arbetet inom Helcom, åtgärder mot vattenföroreningar och övergödning, skyddet av dricksvatten och grundvatten, utfasning av tvåtaktsmotorer, miljöproblem vid småbåtshamnar, rensning av tång från stränder, en samlad förvaltning av samt åtgärder för att stoppa spridningen av den invasiva vattenväxten sjögull. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, FP och V) om det svenska och internationella miljöarbetet i inom ramen för och Helcom. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (S) och 3 (V). I motion 2013/14:MJ286 av m.fl. (S) framhålls betydelsen av en fortsatt utveckling av miljöarbetet i och runt . Motionärerna menar att miljöarbetet i och kring måste intensifieras om vi vill ha en levande kust och skärgård. Samarbete är nyckeln till framgång i detta arbete, och måste agera tillsammans med grannländerna runt för att klara miljömålen. Kontakterna och dialogen med EU och grannländerna måste kontinuerligt utökas och förstärkas. Regeringen bör därför prioritera en fortsatt utveckling av detta miljöarbete. Motsvarande synpunkter redovisas även i motion 2012/13:MJ255 av m.fl. (S). Enligt motion 2013/14:MJ244 av (S) är havsmiljön i i obalans, och miljöproblemen är gränsöverskridande. Enligt motionärerna måste det internationella samarbetet för att rädda därför prioriteras och intensifieras. Även i motion 2012/13:MJ227 av (S) uppmärksammas att problematiken kring är gränsöverskridande. I motion 2012/13:T411 av (FP) yrkande 1 betonas behovet av ett internationellt samarbete för att bemästra de många miljöhoten mot . I kommittémotionerna 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 20 betonas det att har ett åtagande i Helsingforskonventionen (Helcom) om minskningar av kväve och fosfor i . Motionärerna anser att regeringens åtgärder inte är tillräckliga och att regeringen därför bör återkomma till med uppgifter om måluppfyllelsen inom ramen för Helcomåtagandet samt med en ny plan för åtgärder för att nå målen. I kommittémotion 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 framhålls vikten av det svenska arbetet inom Helcom för att minska utsläpp av övergödande ämnen såsom kväve och fosfor. Motionärerna anser att regeringen inom Helcom bör verka för internationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor och skyndsamt återkomma med förslag på åtgärder för att nå åtagandena i Baltic Sea Action Plan (BSAP). Utskottet konstaterar inledningsvis att nyttjandet av sjöar, hav och kustområden är mångfacetterat, och att ett alltmer intensivt brukande ökar belastningen på ekosystemen. Övergödning, utfiskning och utsläpp av avfall och miljögifter har fått allvarliga konsekvenser för miljön. Utgångspunkten för den svenska havspolitiken är att det krävs ambitiösa och kraftfulla insatser för att uppnå en ekologiskt hållbar balans och att resurserna ska kunna utnyttjas hållbart och långsiktigt. Jordbruks-, fiske-, sjöfarts-, och näringslivspolitiken måste ingå i en integrerad och tvärsektoriell havspolitik. Haven är till sin natur internationella områden, och en gränsöverskridande samverkan är därför nödvändig för det svenska havsmiljöarbetet. presenterade en strategi för som senare antogs under ordförandeskap i EU. Strategin identifierar övergripande utmaningar, berörda politikområden och arbetssätt liksom en konkret åtgärdsplan med 15 prioriterade områden och ett åttiotal flaggskeppsprojekt. tog kommissionen fram en ny reviderad handlingsplan för (KOM(2009) 248) med tydliga mätbara mål och en tydlig rollfördelning. Det första av tre mål som EU har enats om är att rädda havsmiljön i . Delmål för att nå detta huvudmål är bl.a. att ska ha rent vatten, trafikeras av en ren och säker sjöfart samt att samarbetet för en god havsmiljö ska förbättras. I en rapport från (KOM(2013) 468) slår kommissionen fast att uppvisar ett tydligt mervärde genom ett bättre resursutnyttjande av EU:s medel och en förbättrad integration och samordning mellan länderna. Man påpekar också att det finns utrymme för förbättringar, speciellt när det gäller det politiska ledarskapet. I skrivelse 2013/14:29 Ny inriktning för för har regeringen redovisat de åtgärder som behöver vidtas för att nå de mål som EU antagit för Östersjöstrategin samt några av de resultat som strategin har gett sedan den antogs 2009. Regeringen påpekar i skrivelsen att det är helt avgörande att EU:s institutioner görs mer delaktiga i åtagandena att minska övergödningen och föroreningen av . Vidare betonas vikten av att stärka havsmiljösamarbetet på regional nivå och att bättre integrera ekonomiska sektorer och mellanstatliga och regionala organ som arbetar med Östersjöstrategin. Flera av strategins flaggskeppsprojekt har syftat till minskad övergödning och förorening av vatten. Huvudansvaret för den svenska samordningen av genomförandet av strategin liksom sekretariatet ligger på statsrådsberedningen. Ansvaret för strategins genomförande ligger på respektive departement, samtliga 21 länsstyrelser och 37 myndigheter. Syftet med inrättandet av ett sekretariat är att skapa en tydligare genomförandestruktur och bättre koordinering. Regeringen har även inrättat ett särskilt myndighetsnätverk som leds av och som ska stärka det tvärsektoriella arbetet. I fjärde delrapport till en (rapport 0155) om det svenska genomförandet av Östersjöstrategin, utgiven , konstateras att det svenska deltagandet är mycket brett och omfattar i princip samtliga av strategins insatsområden och att samarbetet i regionen fortsätter att förtätas. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det bedrivs ett intensivt arbete såväl i internationella sammanhang som inom som syftar till att återskapa och bevara den ekologiska balansen i . Därmed anser utskottet att motionerna 2013/14:MJ244 (S), 2013/14:MJ286 (S), 2012/13:MJ227 (S), 2012/13:MJ255 (S) och 2012/13:T411 (FP) yrkande 1 kan lämnas utan vidare åtgärd. I skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav presenterade regeringen sitt nationella åtgärdsprogam för ett levande hav. Skrivelsen behandlar bl.a. åtgärder inom Helcoms aktionsplan för , Baltic Sea Action Plan (BSAP). Enligt skrivelsen kommer att arbeta aktivt för att genomföra det direktivet, ramdirektivet för vatten, EU:s havspolitik och . I planen identifieras strategiskt viktiga händelser och kritiska tidpunkter, möjliga synergieffekter, samarbetspartner, insatsbehov och andra avgörande faktorer för framgång i arbetet. För prioriteras arbetet inom EU, Helcom, Ospar, , Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och finansiella organisationer. miljöministrar och beslutade om en handlingsplan för inom ramen för Helcom, den s.k. Baltic Sea Action Plan (BSAP). Syftet med planen är att uppnå god miljöstatus i till 2021. Vid Helcoms ministermöte presenterade varje land nationella genomförandeplaner för BSAP. På uppdrag av regeringen har , i samråd med och andra berörda myndigheter, utarbetat ett förslag till nationell plan för att uppfylla det svenska åtagandet i Helcoms aktionsplan (dnr M2009/2768/Na). Planen innehåller ca 150 åtgärder med tyngdpunkt på övergödning, farliga ämnen, biologisk mångfald inklusive fiske samt sjöfart. ansvarar Havs- och vattenmyndigheten (HaV) för arbetet med att följa upp genomförandet av åtgärder inom BSAP. Åtgärdsarbetet samordnas alltmer med arbetet med att genomföra EU:s havsmiljödirektiv, då direktivet i stort sett har samma tidtabell och syfte som BSAP. Med anledning av en interpellation (ip. 213/14:9) om hur regeringen avser att säkra genomförandet av de redan beslutade åtagandena i BSAP samt om miljöministern avser verka för att få till stånd bindande reduktionsmål för kväve och fosfor anförde ministern följande. Hon delade oron över miljötillstånd, påpekade att regeringen har satt havsmiljön som en av de främsta prioriteringarna inom miljöområdet och betonade att ett stort antal åtgärder har vidtagits för att förbättra miljötillståndet. Anslaget 1:12 för åtgärder för havs- och vattenmiljö (utg.omr. 20) som infördes , som BSAP antogs, har successivt ökat. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att anslaget 1:12 ska ligga på 2014. I budgetpropositionen föreslås bl.a. en satsning på lokala vattenvårdsprojekt, LOVA, med . Vidare föreslås en satsning på –2017 för arbete med avancerad rening av avloppsvatten. Genom anslaget för havs- och vattenmiljö har mycket arbete genomförts för att förbättra havs- och vattenmiljön. har tillsammans med stöttat BSAP-fonden, som initierat större investeringsförberedande projekt i , , , , och . Genom för som antogs under ordförandeskap i EU har BSAP inkluderats som bas för det övergripande målet att rädda havsmiljön. Miljöministern menade att detta kommer att ha stor betydelse för fördelningen av EU-medel under den nya budgetperioden –2020. Åtgärdsarbetet för i inriktas på att uppfylla kravet på god miljöstatus i EU:s havsmiljödirektiv. Det framgår tydligt av direktivet att god miljöstatus är ett bindande kvalitetskrav som ska nås för ett antal diskreptorer som anges i direktivet. Hur målen ska nås, dvs. vilka åtgärder som ska vidtas, ska medlemsstaterna ta fram i sina åtgärdsprogram. Regeringens skrivelse 2009/10:213 Åtgärder för levande hav och förslag till åtgärdsplan för genomförandet av Helcoms aktionsplan för , som till stor del bygger på de förslag som presenterat, utgör ett av flera underlag för de åtgärdsprogram som ska tas fram under havsmiljödirektivet. Åtgärdsprogrammet för att uppnå god miljöstatus måste dessutom beakta andra underlag för att täcka alla aspekter av god miljöstatus. Och man ska göra konsekvensanalyser, inbegripet kostnadsnyttoanalyser, av detta. För att rädda måste regeringen arbeta på bred front inom olika sektorer. De lokala aktörer som investerar i och driver reningsverken, den enskilda jordbrukaren, hamnoperatören, redaren, industriledaren och industriägaren är nyckeln till framgång. Genom att genomföra de kraftfulla insatser som beskrivits och driva på i det regionala samarbetet med BSAP anser sig miljöministern vara övertygad om att regeringen är på god väg med räddningsplanen för . Utskottet noterar också att Helcoms miljöministrar möttes för att utvärdera hur långt länderna kommit i genomförandet av BSAP och för att besluta om ytterligare åtgärder för att nå ett gott miljötillstånd i . har Helcom utvärderat de preliminära nationella utsläppskvoterna av kväve och fosfor . Kvoterna visar hur mycket varje land behöver minska sina utsläpp för att målet om en god miljöstatus utan övergödning ska kunna uppnås. En av de viktigaste frågorna på ministermötet handlade om att uppdatera och fastställa nya nationella utsläppskvoter. Övriga frågor handlade om att skynda på arbetet med att miljöanpassa sjöfarten och minska jordbrukets påverkan på . Med det anförda föreslår utskottet att kommittémotionerna 2013/14:MJ424 (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:MJ492 (S) yrkande 28 och 2012/13:MJ455 (S) yrkande 20 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S, M och MP) om åtgärder för att öka kunskapen om och minska förekomsten av läkemedelsrester och andra kemiska substanser i avloppsvatten, åtgärder mot läckande vrak, program för rena kuster inom EU samt implementeringen av EU:s vattendirektiv. Jämför reservationerna 4 (S), 5 (MP, V), 6 (S, SD, V) och 7 (MP). Enligt motion 2012/13:MJ460 av m.fl. (S) påverkar de läkemedel som tar sig igenom reningsverken de vattenlevande djuren och växterna, men det finns ännu ganska sparsam kunskap om hur stor påverkan de har. Vid sidan om insatserna för att minska överförbrukning av läkemedel är det därför angeläget att öka resurserna till forskning om läkemedelsresters miljöpåverkan (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att det behövs en ökad teknikutveckling för att reducera halterna av läkemedel i avloppsvattnet och en större användning av de förbättrade reningsmetoder som står till buds (yrkande 2). I motion 2012/13:MJ230 av (MP) framhålls behovet av en översyn av regler och lagar med målet att läkemedel och läkemedelsresters läckage till miljön ska minimeras så långt som möjligt. I motion 2012/13:MJ355 av (M) uppmärksammas behovet av en fortsatt översyn för att få fram ett brett underlag vad gäller den samlade effekten av alla kemiska substanser som tillsammans kan tänkas orsaka skador på växt- och djurlivet i . I motion 2012/13:MJ278 av och (MP) yrkandena 2–4 framhålls vikten av att lösa ansvarsfrågan kring ägarlösa vrak från krigsåren. Motionärerna betonar behovet av beredskap ifall större mängder olja skulle läcka ut från dessa vrak, och en fördjupad kunskap om andra miljögifter som kan finnas i dessa vrak. Enligt kommittémotionerna 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 44 och 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 34 dumpas sopor i världens hav, varav en stor andel består av plast. Vattenlevande organismer skadas, och kusterna skräpas ned. Skattebetalarna i de svenska kommunerna drabbas därmed av stora kostnader för att städa kuststräckorna på grund av ett internationellt problem. Motionärerna anser att regeringen måste ta ett helhetsansvar och lyfta den här frågan och driva den i internationella konventioner. Regeringen bör därmed arbeta fram ett program för rena kuster inom EU. I kommittémotion 2013/14:MJ507 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4 påtalas det att regeringen inte gör tillräckligt för att genomföra EU:s vattendirektiv och att regeringen därför bör återkomma med starkare styrmedel för att klara EU:s bindande miljömål. Bland annat bör möjligheten tas bort i 2 kap. 7§ att ge tillstånd eller dispens till en aktivitet som bidrar till att en miljökvalitetsnorm inte därför att tillskottet är obetydligt. Vidare krävs en översyn av miljöprövningsförordningen i syfte att anpassa den till vad som krävs för att klara miljökvalitetsnormerna samt en ändring i så att åtgärdsprogram ges rättsverkan mot enskilda eller möjlighet till omprövning av villkor. Kommittémotion 2012/13:N366 av m.fl. (S) yrkande 21 behandlar implementeringen av EU:s vattendirektiv i fråga om risken att direktivet minskar reglerförmågan för svensk vattenkraft. Motionärerna anser att regeringen bör se över möjligheterna att begränsa ingreppen i vattenproduktionen. Regeringen betonar i budgetpropositionen att den ökade konsumtionen leder till en ökad kemikalieproduktion världen över, vilket bidrar till en ökad och diffus spridning av kemikalier i vattenmiljön, bl.a. via avloppssystemet. Kunskapen och metodiken för att bedöma riskerna med t.ex. hormonstörande ämnen i läkemedel är dock bristfälliga och i behov av utveckling. Regeringen föreslår därför en satsning på fördelat på en fyraårsperiod till avancerad teknik för rening av läkemedelssubstanser och andra svårnedbrytbara kemikalier i avloppsvatten (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 s. 31 och 68). Enligt beslutade regeringen om ett nytt etappmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som handlar om ökad miljöhänsyn i EU:s och internationell läkemedelslagstiftning (dnr M2013/2682/Ke). är reglerna om godkännandet och tillverkningen av läkemedel harmoniserade inom EU och internationellt. Därför tar etappmålet sikte på att förändra dessa regler så att de i ökad utsträckning väger in miljöaspekterna. Etappmålet lyder: har beslut fattats inom EU eller internationellt som innebär att befintliga och eventuella nya regelverk för human- och veterinärmedicinska läkemedel i ökad utsträckning väger in miljöaspekter. Utskottet noterar också att regeringen i proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken utvecklar insatser för att nå det nya etappmålet. Regeringen slår här fast att testkraven för läkemedel bör skärpas, och de miljöriskbedömningar som görs i samband med en ansökan om godkännande av läkemedel bör förbättras. För att samla och tillgängliggöra miljödata om aktiva läkemedelssubstanser bör man skapa en databas vid . Miljöaspekter bör föras in vid bedömningen av nyttan och riskerna med läkemedel. Det behövs en fördjupad analys av hur lagstiftningen konkret ska kunna utformas så att detta möjliggörs. En reglering av minimikraven på produktionsförhållandena för försäljning av produkter på EU-marknaden bör också övervägas. För att kunna fastställa hur ska driva dessa frågor vidare inom EU måste konsekvenserna av ökad miljöhänsyn analyseras ytterligare. bör verka för att identifierar och utreder konsekvenserna av olika handlingsalternativ. bör ges i uppdrag att fördjupa analysen i fråga om tillgång till läkemedel, kostnadseffektivitet, samhällets kostnader för läkemedel, effekter på utvecklingen av nya läkemedel samt kostnader för skador på miljön. Regeringen slår också fast att avancerad teknik i full skala för rening av läkemedelsrester och andra svårbehandlade ämnen bör vara testad och utvärderad . Enligt uppgifter som utskottet begärt in från pågår det ett omfattande och världsledande forskningsprogram, Mistra Pharma, om nedbrytningen och miljöeffekterna av läkemedel som beräknas slutföras . Projektet finansieras av . konstaterar också att många olika aktörer i arbetat på frivillig väg för att sprida kunskap om läkemedlens miljöeffekter och för att utveckla verktyg för miljöanpassade val. Mot bakgrund av den ovan lämnade redovisningen av pågående arbete på detta område föreslår utskottet att motionerna 2012/13:MJ230 (MP), 2012/13:MJ355 (M) och 2012/13:MJ460 (S) yrkandena 1 och 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att , på uppdrag av regeringen, har inventerat förekomsten av och miljöriskerna med ägarlösa vrak (regeringsuppdrag N2009/4683/TR). Enligt utredningen måste varje enskilt vrak granskas och riskbedömas var för sig i den modell för riskhantering som är under utveckling. konstaterar också att det är högst osannolikt med katastrofscenarion med stora oljeutsläpp från vrak i det svenska kustlandskapet. De avgjort största riskerna är de kroniska, diffusa utsläppen som, om de lämnas utan åtgärder, kan orsaka oreparerbara skador hos de ekosystemtjänster som vi tar för givna. Ett aktivt ansvarstagande för havsbottnarnas fortsatta roll som plattform för livskraftiga ekosystemtjänster innebär därmed att man förebygger och åtgärdar de konstaterade och troliga diffusa utsläppen. Här konstaterar att det krävs mer forskning för att öka kunskaperna om skadornas omfång och jämföra olika skadekällors påverkan samt åtgärder för att underlätta ekokedjornas återhämtning till acceptabla nivåer. uppger att det pågår beredning på området. Med hänsyn till det pågående arbetet föreslår utskottet att motion 2012/13:MJ278 (MP) yrkandena 2–4 lämnas utan vidare åtgärd i berörda delar. Havs- och vattenmyndigheten (HaV) publicerade rapporten in i syfte att beskriva omfattningen av problemet med marint avfall och konsekvenserna det medför för livet i havet och människor som vistas på eller vid havet. HaV konstaterar i rapporten att det avfallet är ett stort miljöproblem och att det finns en generell brist på data kring marin nedskräpning. Bristen på data inkluderar såväl det skräpets mängd och sammansättning som dess spridning och källor. En möjlig förklaring till denna databrist kan vara att det inte finns något enhetligt sätt att mäta och övervaka marint skräp i . fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att genomföra en särskild satsning för att minska nedskräpningen. I skrivelsen Särskild satsning för minskad nerskräpning (NV-00704-11) slutrapporterar uppdraget genom att sammanfatta arbetets åtgärder och resultat. Håll Rent (HSR) genomförde lyfta problematiken med marin nedskräpning. Kampanjen var en del av den nationella och finansierades av HaV. Syftet var bl.a. att uppmuntra ett lokalt engagemang för kusten och stränderna och att sätta den nedskräpningen i fokus genom att plocka skräp på stränder. Som en del i kampanjen dokumenterades omfattningen av skräpet och dess beståndsdelar på ett antal stränder med hjälp av den skräpmätningsmetod för stränder som tagits fram inom ramen för regeringsuppdraget. För att åtgärda bristen på data kring marin nedskräpning har en ny metod för att mäta skräp på stränder tagits fram inom ramen för regeringsuppdraget. Uneps metod (/IOC Operativa riktlinjer för mätning och kontroll av marint skräp) ligger till grund för metoden som utvecklats i samarbete mellan HSR och SCB. Kommunerna kommer att kunna få användarstöd för genomförande, datahantering, rapportering etc. från HSR. Avsikten är att den nya metoden ska underlätta för kommunerna att komma igång med mätningar av strandskräp. Detta i sin tur bidrar till att öka kunskapen om det skräpet och vilka åtgärder som behövs för att minska det. Utskottet noterar också att Helcomländernas miljöministrar beslutade att till 2015 utveckla en regional handlingsplan med målet att avsevärt minska mängden marint skräp till 2025. Den regionala handlingsplanen ska innehålla konkreta åtgärder för att förebygga och förhindra spridningen av marint skräp. Inom ramen för handlingsplanen ska man utveckla och testa teknik för avlägsnande av mikroplaster, utveckla gemensamma indikatorer och mål för marint skräp, identifiera socioekonomiska och biologiska effekter av marint skräp samt regelbundet göra översyner av måttens och åtgärdernas effektivitet.