bet · H101NU15 · 2014-04-01 00:00:00 — högsta domstol har beslutat att ett bioteknikföretag inte får patent på två bröstcancergener. Många länder tillåter, i en eller annan form, patent på uppfinningar som involverar mänskliga gener, så även och . I har genpatent funnits . För att åstadkomma en enhetlig hållning inom EU i fråga om biotekniska uppfinningar utarbetades bioteknikdirektivet. De lagändringar som gjordes vid det svenska genomförandet 2004 innebar ingen utvidgning av möjligheterna till patentskydd för biotekniska uppfinningar. Däremot förtydligades det som i princip redan gällde enligt praxis och det skapades förutsättningar för en balanserad praxis också för framtiden. I samband med genomförandet av direktivet fanns det en bred enighet om att ett effektivt patentskydd på det biotekniska området utgör ett viktigt incitament för forskning, t.ex. för utveckling av nya och förbättrade läkemedel. uttrycktes farhågor från vissa håll om att patentskyddet, om det blev alltför omfattande och för starkt, skulle riskera att motverka sitt syfte och hämma utvecklingen av och tillgången till ny kunskap och teknologi. För att följa utvecklingen tillsatte den dåvarande regeringen Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar. Kommittén konstaterade i slutbetänkandet Patentskydd för biotekniska uppfinningar (SOU 2008:20) att tillämpningen av de grundläggande patenterbarhetsvillkoren inom både PRV och EPO var ändamålsenlig samt att det fanns förutsättningar för en balans mellan allmänna och enskilda intressen på det biotekniska området. Kommittén konstaterade vidare att rådande praxis skapar förutsättningar för att tydliggöra gränsen mellan upptäckt och uppfinning. Kommitténs slutsats var att det saknades anledning att vidta några åtgärder med anledning av hur patenterbarhetskriterierna tillämpas. Kommissionen har också lämnat flera rapporter till och rådet om utvecklingen inom bioteknik och genteknik, men har inte funnit några skäl att föreslå några ändringar av bioteknikdirektivet. Patentpool är ett begrepp som används för många slags arrangemang i fråga om patent. Det kan t.ex. handla om att olika patenthavare kommer överens om att på vissa villkor låta varandra utnyttja de patentskyddade uppfinningarna. Det kan också handla om att olika patenthavare med uppfinningar som är beroende av varandra gemensamt erbjuder utomstående att på vissa villkor utnyttja uppfinningarna. En patentpool är normalt ett frivilligt arrangemang som t.ex. kan innebära att det går snabbare och lättare att utveckla ny teknik och föra ut den på marknaden eller att hålla ned kostnader med anledning av en tvist om rättigheter. När det gäller s.k. mjukvarupatent är det som enbart är ett datorprogram inte en uppfinning i patentlagens mening och kan därför inte skyddas av ett svenskt patent. Ett datorprogram som sådant är inte heller en uppfinning i den europeiska patentkonventionens mening och kan därför inte skyddas av ett europeiskt patent (med verkan i t.ex. ). Däremot kan enligt praxis vissa datorrelaterade uppfinningar patenteras om de har teknisk karaktär. Gränsdragningen mellan icke patenterbara datorprogram och patenterbara datorrelaterade uppfinningar är primärt en sak för PRV (avseende svensk patentansökan) eller EPO (avseende europeisk patentansökan). Inte heller matematiska metoder och liknande kan patenteras enligt vare sig patentlagen eller den europeiska patentkonventionen. Enligt finns det inga planer på att ska verka i EU för en ändring av gällande rätt. Förutom det arbete som pågår inom PRV med att stödja små och medelstora företag i immaterialrättsliga frågor tillhandahåller PRV e-tjänster för att företagare exempelvis ska kunna identifiera patent. I det serviceåtagande som PRV har gjort ingår bl.a. att erbjuda effektiva interaktiva e-tjänster. Ett exempel på detta är PRV:s söktjänst Svensk Patentdatabas som innehåller svenska patent och omfattar alla de uppgifter och dokument fram till nu som finns i . Utöver detta tillhandahåller också EPO och verktyg för sökning av patentinformation. När det gäller frågan om vikten av att beivra patentintrång har utskottet ingen annan uppfattning än vad som framförs i motion 2013/14:N288 (M). Det är enligt utskottet viktigt att de regler som anger när åklagare ska få väcka åtal i mål om patentintrång är tydliga. Enligt avser regeringen att ge en utredare i uppdrag att analysera reglerna om åtal och åtalsprövning i fråga om patentintrång. Utskottet välkomnar en sådan utredning och anser att inte bör föregripa detta arbete. I motion 2013/14:N400 (M) förordas en förnyad översyn av frågan om hur omfattande det rättsliga skyddet för patent på biotekniska uppfinningar ska vara i och inom EU. Kommittén om patentskydd för biotekniska uppfinningar konstaterade i sitt slutbetänkande Patentskydd för biotekniska uppfinningar (SOU 2008:20) bl.a. att rådande praxis skapar förutsättningar för att tydliggöra gränsen mellan upptäckt och uppfinning. Kommitténs slutsats var att det saknades anledning att vidta några åtgärder med anledning av hur patenterbarhetskriterierna tillämpas. Enligt har också kommissionen lämnat flera rapporter till och rådet om utvecklingen inom bioteknik och genteknik, men har inte funnit några skäl att föreslå några ändringar av bioteknikdirektivet. Utskottet är därmed inte berett att förorda att göra några uttalanden i denna fråga. När det gäller förslagen om patentpooler, mjukvarupatent och verktyg för identifiering av patent ser utskottet ingen anledning att gå vidare med några tillkännagivanden i enlighet med vad som förordas i motion 2013/14:N441 (MP). Detta bl.a mot bakgrund av att en patentpool normalt är ett frivilligt arrangemang, att gränsdragningen mellan icke patenterbara datorprogram och patenterbara datorrelaterade uppfinningar primärt är en sak för PRV (avseende svensk patentansökan) eller EPO (avseende europeisk patentansökan) och att PRV har åtagit sig att tillhandahålla effektiva interaktiva e-tjänster. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:N288 (M), 2013/14:N400 (M) och 2013/14:N441 (MP) i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår flera motionsyrkanden inom upphovsrättens område. Yrkandena handlar bl.a. om skyddstider, reformering av upphovsrättslagen i olika delar, tillgång till information och tjänster samt upphovsmannens ställning som avtalspart. Utskottet hänvisar främst till sina tidigare ställningstaganden då liknande eller snarlika förslag har behandlats. Jämför reservation 3 (MP, V). Skyddstider och tillgång till information och tjänster m.m. I kommittémotion 2013/14:N441 av m.fl. (MP) anförs att offentliga programföretag bör öppna sina arkiv för allmänheten och börja släppa egna produktioner som s.k. creative commons. Enligt motionärerna bör därför 9 § andra stycket lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ändras genom att punkterna 1. kartor och 2. alster av bildkonst stryks (yrkande 27). I samma motion framhålls att digitala bibliotek och andra institutioner som syftar till att göra information och handlingar tillgängliga för allmänheten bör använda öppna format och öppna standarder. Motionärerna anser att öppna standarder är en viktig grund för innovation (yrkande 31). Av yrkande 32 framgår vidare att motionärerna anser att regeringen bör utreda möjligheten till fri öppen tillgång och återanvändning av data som produceras eller samlas in av eller via finansieringen av statliga myndigheter och offentliga institutioner (så länge det inte inskränker skyddet för privatlivet och personuppgiftsskyddet). I motionen konstateras vidare att den upphovsrättsliga skyddstiden har höjts till efter upphovsmannens död. Motionärerna anser att detta är en oproportionerligt som inte tjänar sitt syfte, dvs. att hjälpa kreatörer att skapa och leva av sitt arbete. Det yrkas därför att skyddstiden bör förkortas (yrkande 33). Vidare anförs att tillträdestjänster (t.ex. streaming) och onlineprodukter som är tillgängliga i ett europeiskt land även bör vara tillgängliga i de andra länderna (yrkande 34) och att en särskild kommission bör tillsättas för att modernisera upphovsrättslagstiftningen (yrkande 35). Vidare anser motionärerna att upphovsrättslagstiftningen bör innehålla någon form av s.k. fair use-klausuler som är nödvändiga för att tillåta satir och kritik, men också för sampling och remixkultur (yrkande 36). Upphovsmannens ställning som avtalspart m.m. Genom att låta ip-ombud omfattas av samma typ av sekretesskrav som advokater och patentombud kan man öka rättssäkerheten i tvister som rör immaterialrättigheter. Detta framförs i motion 2013/14:N283 av (M) som föreslår att möjligheten för ip-ombud att omfattas av samma typ av sekretess som gäller för advokater och patentombud bör ses över. I kommittémotion 2013/14:N441 av m.fl. (MP) framförs att ett sätt att förstärka upphovsmännens ställning i avtalsprocessen är att i upphovsrättslagen införa en förhandlingsordning till förmån för representativa konstnärsorganisationer som företräder upphovsmän och utövande konstnärer inom olika områden (yrkande 37). I samma motion framhålls att det finns småföretagare som när det gäller upphovsrättsintrång behöver rättshjälp för att kunna tillvarata sina rättigheter (yrkande 38). avstyrkte utskottet en motion om att skyddstiderna generellt ska förkortas inom det upphovsrättsliga området (bet. 2012/13:NU21). Utskottet fann att det inte var meningsfullt, och inte heller önskvärt, att i enlighet med motionärernas önskemål verka för en sådan förändring. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (MP, V). När det gäller en översyn av upphovsrätten för att anpassa den till teknikutvecklingen behandlade utskottet i samma betänkande ett snarlikt motionsyrkande om en anpassning av upphovsrätten. Utskottet pekade på de lagändringar som hade gjorts i för att anpassa den upphovsrättsliga lagstiftningen till den tekniska utvecklingen. Bland annat har Infosocdirektivet, Wipofördraget om upphovsrätt och Wipofördraget om framföranden och fonogram genomförts, och utskottet kunde konstatera att arbetet inom EU med att modernisera EU:s upphovsrättslagstiftning fortsätter. Mot denna bakgrund ansåg ett enhälligt utskott att det inte fanns något skäl att ta initiativ till en sådan översyn av upphovsrättslagstiftningen. Utskottet har tidigare även behandlat motioner om upphovsmannens ställning som avtalspart. 2012/13:NU21) redogjorde utskottet för de förutsättningar som finns när det gäller rättshjälp för näringsidkare och pekade på det uppdrag som regeringen gav till om att utvärdera rättshjälpslagen. Syftet med utvärderingen var att skapa ett underlag för ställningstaganden till eventuella ändringar av rättshjälpssystemet. Särskilt avseende skulle fästas vid de effekter som regelverket har för de rättssökande. I utvärderingen skulle bl.a. rättshjälp till näringsidkare uppmärksammas. Uppdraget redovisades (2009:2). har i rapporten bl.a. föreslagit att småföretagare ska ha rätt till rättshjälp i större omfattning än vad som gäller . I utskottets ställningstagande hänvisades till att rapporten bereds inom . En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (MP, V). I det nämnda betänkandet avstyrktes vidare ett förslag om att införa en särskild förhandlingsordning i upphovsrättslagen. Utskottet avstyrkte yrkandet mot bakgrund av att frågan bereds inom . En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (MP, V). Anpassning av upphovsrätten till teknikutvecklingen Lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, den s.k. upphovsrättslagen, bygger i stor utsträckning på internationella överenskommelser, t.ex. för skydd av litterära och konstnärliga verk och Internationella konventionen om skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram och radioföretag (Romkonventionen). är vidare bundet av avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (). Inom ramen för för den intellektuella äganderätten () tillkom 1996 två fördrag: Wipofördraget om upphovsrätt och Wipofördraget om framföranden och fonogram, som syftade till att uppdatera det internationella skyddet för upphovsrätt respektive utövande konstnärer och fonogramproducenter, framför allt när det gäller digitala utnyttjanden. Utöver de olika konventionerna regleras upphovsrätten också av olika EU-direktiv som har införlivats i svensk rätt, t.ex. skyddstidsdirektivet (dir. 2011/77/EU) och direktiv /29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (det s.k. Infosocdirektivet). trädde omfattande ändringar i upphovsrättslagen i kraft som syftar dels till att värna upphovsrätten, framför allt i den digitala miljön, dels till att tillgodose balansen mot viktiga allmänna intressen av att få nyttja verk. Genom lagändringarna genomfördes Infosocdirektivet, Wipofördraget om upphovsrätt och Wipofördraget om framföranden och fonogram. och rådet antog direktiv /28/EU om viss tillåten användning av herrelösa verk (orphan works). Herrelösa verk är upphovsrättsligt skyddade verk där rättighetshavaren är okänd eller inte går att nå. Direktivet ger institutioner som bibliotek och arkiv möjligheter att digitalisera sådana verk och göra dem tillgängliga på internet. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . (Ju 2008:07) har haft i uppdrag att se över vissa upphovsrättsliga frågor med anknytning till 3 kap. upphovsrättslagen. Frågorna bereds i . Därutöver har det på EU-nivå initierats en översyn för att modernisera upphovsrätten. Enligt kommissionens meddelande om innehåll i den digitala inre marknaden (KOM(2012) 789 slutlig) kommer kommissionen att arbeta för moderna rambestämmelser om upphovsrätt. Utgångspunkten är att dessa bestämmelser ska förbli ändamålsenliga och främja en innovativ marknadspraxis för att garantera ett faktiskt erkännande och ersättning för rättighetshavare, samt för att tillhandahålla hållbara incitament för kreativitet, kulturell mångfald och innovation, öka urvalet av och öppna tillgången till lagliga erbjudanden för slutanvändare, tillåta att nya affärsmodeller uppstår och för att på ett mer effektivt sätt bidra till att bekämpa olagliga erbjudanden och piratkopiering. Kommissionen håller en öppen konsultation med anledning av de frågor som lyftes i det ovan nämnda meddelandet. I samband med att skyddstidsdirektivet införlivades i svensk rätt ändrades den upphovsrättsliga skyddstiden (prop. 1994/95:151, bet. 1995/96:LU1). Skyddstiden för den egentliga upphovsrätten förlängdes då från 50 till efter upphovsmannens död. När det gällde skyddstiden för utövande konstnärer och framställare av ljud- och bildupptagningar fattade man inget beslut om att ändra skyddstiden ; däremot beslutade man att utgångspunkten för beräkningen av skyddstiden skulle vara tidpunkten för framförandet eller upptagningen. antogs ett direktiv (2011/77/EU) om ändring av skyddstidsdirektivet med regler om en förlängning av skyddstiden för utövande konstnärers och framställares rätt till utgivna eller offentliggjorda ljudinspelningar från 50 till . Direktivet genomfördes i svensk rätt (prop. 2012/13:14, bet. 2012/13:NU21). Tillgång till data i statlig förvaltning m.m. justerade finansutskottet ett betänkande om statlig förvaltning och statistikfrågor (bet. 2013/14:FiU25) där man bl.a. avstyrkte förslag om att främja fri programvara och öppna standarder i den offentliga sektorn. När det gäller öppna standarder anförde finansutskottet (s. 16) följande: Utskottet kan konstatera att lämnade E-delegationen en strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86). Den strategi som delegationen föreslog redovisade hur myndigheterna kan öka sin produktivitet och effektivitet samt öka samhällets utvecklingsförmåga och innovationskraft genom e-förvaltning. Delegationen rekommenderade bl.a. att myndigheterna i första hand väljer öppna standarder och alltid överväger öppen programvara. Utskottet förutsätter att myndigheterna i den mån det är möjligt följer delegationens rekommendation. Om återanvändning av data som finns inom den offentliga förvaltningen anförde finansutskottet följande (s. 22): Utskottet vill påminna om lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som syftar till att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. Lagen bygger på ett EU-direktiv, det s.k. PSI-direktivet (och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn), som trädde i kraft . Mot bakgrund av ett förslag till ändring i PSI-direktivet från kommissionen, som senare antogs av och rådet, kan utskottet notera att regeringen har tillsatt en utredare för att se över vad som måste göras för att i svensk lag föra in de antagna ändringarna i PSI-direktivet. Utskottet vill invänta utredarens resultat innan utskottet förordar andra eventuella åtgärder. Utskottet kan också konstatera att det finns en mängd statlig data tillgänglig på SCB:s hemsida. Statistisk årsbok från SCB finns dessutom som en app som går att ladda ner i en Ipad. När det vidare gäller möjligheter till licensiering av upphovsrätt har dessa förbättrats efter . antog (prop. 2012/13:141, bet. 2012/13:NU21) lagändringar som bl.a. syftade till att skapa större möjligheter för användare av upphovsrättsligt skyddade verk att med en organisation som företräder upphovsmän ingå avtal som ger rätt att använda även verk av upphovsmän som inte företräds av organisationen (avtalslicens). Detta ökade bl.a. bibliotekens och arkivens möjligheter att digitalisera och tillgängliggöra de egna samlingarna och gav radio- och tv-företag rätt att ingå avtal om att på begäran göra offentliggjorda litterära och musikaliska verk samt offentliggjorda konstverk tillgängliga. Vidare infördes en ny generell avtalslicens som möjliggör heltäckande avtal även i andra fall än de som särskilt anges i lagen. Kollektiv förvaltning av upphovsrätt m.m. EU-direktivet om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden antogs . Det syftar bl.a. till att stimulera gränsöverskridande licensiering av musik. Regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå de ändringar som är nödvändiga för att genomföra direktivet (dir. 2014:30). Inom ramen för den en konsultation om upphovsrätt som pågår inom EU omnämns frågan om s.k. fair use. Nationellt pågår emellertid inget arbete om ytterligare inskränkningar i upphovsrätten. har tystnadsplikt och auktorisering införts för ip-ombud. tillstyrkte ett enhälligt utskott propositionen om auktorisation och tystnadsplikt för patentombud (prop. 2009/10:202, bet. 2009/10:NU20). I propositionen föreslog regeringen en ny lag om auktorisation av patentombud och en ändring i som innebär att auktoriserade patentombud och deras biträden hänförs till den grupp av yrkesverksamma som endast i vissa fall får höras som vittnen. Bakgrunden till regeringens förslag var att svenska patentombud kunde ha en konkurrensnackdel i förhållande till bl.a. svenska advokater eftersom det i för patentombud inte fanns någon lagfäst ordning för tystnadsplikt eller undantag från vittnesplikten i domstol. Avsaknaden av sådana bestämmelser innebar också att det förstärkta skyddet för behöriga svenska patentombud i registreringsförfarandet enligt den europeiska patentkonventionen inte kan upprätthållas i en svensk patenträttslig process och att svenska patentombud riskerar att hamna i en sämre ställning i patenträttsliga processer i anglosaxiska rättssystem än vad som gäller för där verksamma patentombud. uppmärksammade i sitt betänkande (SOU 2007:27 s. 33 f.) att patentombud ofta arbetar med andra immaterialrätter, exempelvis varumärken. Utredningen hade dock inte inom ramen för sitt uppdrag till uppgift att föreslå ändringar i vad som gäller för dem som ger biträde i andra immaterialrättsliga angelägenheter. Enligt uppgifter från pågår inget arbete med att se över om regelverket om tystnadsplikt för patentombud även ska gälla ombud som verkar inom andra immaterialrättsliga områden. En särskild förhandlingsordning i upphovsrättslagen I uppdraget till (Ju 2008:07) om att göra en översyn av vissa frågor om upphovsrätt ingick en översyn av 3 kap. upphovsrättslagen (dir. 2008:37). Sammantaget skulle utredaren göra en allsidig översyn av detta kapitel i syfte att modernisera bestämmelserna, bl.a. genom att utreda och föreslå varaktiga och flexibla bestämmelser om upphovsrättens övergång som återspeglar den upphovsrättsliga marknaden och som innebär rimliga möjligheter för upphovsmän att hävda sina rättigheter som övriga berättigade intressen på området tillgodoses. En fråga som ingick i uppdrag var att ta ställning till om dagens möjligheter för upphovsmän att hävda sina rättigheter är tillräckliga eller om, och i sådant fall på vilket sätt, upphovsmannens ställning som avtalspart bör stärkas. Detta innefattar även frågan om en särskild förhandlingsordning. Utredningens betänkande bereds inom . Rättshjälp för vissa småföretagare Rättshjälpslagen (1996:1619) har till syfte att fungera som ett yttersta skyddsnät för den som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Utöver kraven som uppställs i de allmänna förutsättningarna begränsas möjligheten för en näringsidkare att få allmän rättshjälp i 13 § rättshjälpslagen. I bestämmelsen anges att rättshjälp inte får beviljas den som är eller har varit näringsidkare i en angelägenhet som har uppkommit i näringsverksamheten, om det inte finns särskilda skäl med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, hans eller hennes ekonomiska och personliga förhållanden och omständigheterna i övrigt. gjorde ett tillkännagivande om en översyn av rättshjälpssystemet genom att bifalla en reservation (M, FP, KD, C, MP) i justitieutskottets betänkande 2005/06:JuU1. I ställningstagandet anfördes bl.a. att små företag riskerar att slås ut eftersom marknadens försäkringslösningar saknar skydd för småföretagare när de utsätts för immaterialrättsintrång, konkurshot eller vissa arbetsrättstvister, vilket kan leda till att arbetstillfällen försvinner och staten belastas med olika kostnader. Småföretagare bör därför i vissa fall ha rätt till rättshjälp under samma förutsättningar som fysiska personer, framfördes det. Vidare anfördes att dagens rättshjälpssystem i många frågor är alltför restriktivt och att regeringen bör göra en översyn av rättshjälpssystemet i syfte att fler sorters tvister ska omfattas. Regeringen gav 2007 i uppdrag att utvärdera rättshjälpslagen. Syftet med utvärderingen var att skapa ett underlag för ställningstaganden till eventuella ändringar av rättshjälpssystemet. Särskilt avseende skulle fästas vid de effekter som regelverket har för de rättssökande. I utvärderingen skulle bl.a. rättshjälp till näringsidkare uppmärksammas. Uppdraget redovisades (2009:2). har i rapporten bl.a. föreslagit att småföretagare ska ha rätt till rättshjälp i större omfattning än vad som gäller . Rapporten bereds inom . har avstyrkt motioner om uppföljningar av eller ändringar i rättshjälpslagen, senast (bet. 2012/13:JuU11). Även då avstyrktes motionsyrkandena med hänvisning till att har utvärderat rättshjälpslagen och lämnat vissa förslag till ändringar i lagstiftningen och att dessa förslag bereds inom samt att den beredningen inte bör föregripas. Med anledning av vad som anförs i motion 2013/14:N441 (MP) om en översyn eller en anpassning av upphovsrätten i olika delar i förhållande till teknikutvecklingen vill utskottet inledningsvis framhålla att det inte har någon annan uppfattning än vad det redogjort för då liknande förslag förts fram (bet. 2012/13:NU21). I anslutning till detta vill utskottet även påminna om att allmänhetens möjligheter att ta del av filmverk som finns på bibliotek och arkiv har förbättras genom att arkiven och biblioteken har getts vissa möjligheter att fritt framföra sådana verk offentligt.