bet · H101AU9 · 2014-06-12 00:00:00 — använda sin kompetens. Det tar för många utlandsfödda, däribland akademiker, som bosätter sig i att etablera sig på arbetsmarknaden. Statistik visar också att utri- kes födda akademiker i högre grad än inrikes födda akademiker är arbetslösa eller överkvalificerade i de anställningar de har. Ett sätt att mäta samhällets integration är andelen utrikes födda med eftergymnasial utbildning som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens. Av budgetpropositionen 2013/14:1 framgår att andelen med ett arbete som kräver eftergymnasial ut- bildning är lägre bland högutbildade utrikes födda än bland högutbildade inri- kes födda. Det gäller framför allt utrikes födda från länder utanför EU/EFTA där andelen är . Andelen utrikes födda kvinnor från länder utanför EU/EFTA som har ett arbete som motsvarar deras utbildning är högre än an- delen män födda utanför EU/EFTA. som utrikes födda akademiker i högre grad än inrikes födda akademiker är arbetslösa eller överkvalificerade i de anställningar de har medför generationsväxlingen på arbetsmarknaden ett behov av kvalificerad arbetskraft. Det är utskottets bestämda uppfattning att alla som kan arbeta måste få möjlighet att göra det och att den kompetens som utrikes födda har måste tas till vara om ska klara framtidens utma- ningar. Allt annat är resursslöseri, för både individen och samhället. Utskottet noterar att regeringen för att skapa en effektivare validering av utrikes föddas kompetens har samlat all bedömning av utländsk högskoleut- bildning vid den nya myndigheten och högskolerådet. Av regle- ringsbrevet för Universitets- och högskolerådet framgår att myndig- heten ska informera om högskolestudier i syfte att underlätta etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända kvinnor och män, samt redovisa och kommen- tera sina informationsinsatser. Myndigheten ska också redovisa vilka insatser som har gjorts för att stärka samarbetet med andra myndigheter och studie- och yrkesvägledningsfunktioner som vänder sig till invandrade akademiker som vill få sin utländska högskoleutbildning bedömd. Utskottet anser att ge- nom bildandet av Universitets- och högskolerådet och de uppdrag det fått av regeringen skapas förutsättningar för ett tydligare och mer samordnat system för integration av utländska akademiker. Utskottet noterar också att Arbetsförmedlingen driver projektet . Projektet syftar till att utveckla metoder för att matcha den kom- petens som finns hos utländska akademiker med de behov som finns på arbets- marknaden. Projektet startade som ett lokalt samarbete mellan och kommun. vuxit och samarbetar med och flera kom- muner i , och . Projektet medfinansieras av Euro- peiska socialfonden (ESF) och pågår till . Även inom ramen för länsstyrelsernas verksamhet pågår arbete för att hjälpa invandrade akademiker att etablera sig på arbetsmarknaden, bl.a. den s.k. Korta vägen-satsningen. I syfte att fördjupa och bredda den regionala och interkommunala samverkan för att långsiktigt ta till vara nyanlända utländska akademikers kompetens har i bedrivit Projekt utländska akademiker. Projektets resultat visar att det går att nå målen – att invandrade akademiker kan få ett arbete som motsvarar tidigare utbildning och yrkeserfarenhet – om insatser sätts in tidigt om språkstudier varvas med kun- skapsstöd och praktik (i och Projekt utländska akademiker, Slutrapport ). Utskottet noterar även att på länsstyrelsernas gemensamma webbportal för samhällsinformation till nyanlända, , finns information som vänder sig till invandrade akademiker. Portalen innehåller bl.a. informa- tion om svensk arbetsmarknad, utbildningsmöjligheter i och hur man kan få sin utbildning och yrkeskompetens validerad. Utskottet noterar också att har en webbportal, Omstart, med relevant och samlad information riktad till invandrade akademiker med utländsk ut- bildning. Portalen innehåller allmän information om den svenska arbetsmark- naden och utbildningssystemet i , liksom specifik information om va- lidering av utländsk utbildning, möjligheter till kompletterande utbildning i m.m. Portalen innehåller även uppgifter om de förutsättningar som gäller inom en rad yrkes- och utbildningsområden, liksom information om att starta eget företag, studier i svenska m.m. Utskottet kan konstatera att insatser har satts in för att tillvarata invandrade akademikers kompetens på ett effektivt sätt. Utskottet följer utvecklingen nog- grant och förutsätter att de insatser som görs av bl.a. Arbetsförmedlingen och Universitets- och högskolerådet följs upp av regeringen. Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:A288 (S) yrkandena 14 och 15, 2013/14:A326 (M) och 2013/14:A271 (M). 2013/14:AU9 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett nationellt valide- ringsuppdrag. Jämför reservation 12 (V) och särskilt yttrande 1 (S). anser i kommittémotion 2013/14:A301 av sen m.fl. att det saknas ett samlat grepp om den validering som rör yrkeskun- skaper och att hanteringen av validering skiljer sig åt runt om i landet och mellan olika branscher. För att skapa likvärdighet över landet och förstärka tillgången och kvaliteten generellt bör Arbetsförmedlingen ha huvudansvaret för validering av utländska utbildningsmeriter och yrkeskunskaper. Vänster- partiet föreslår att Arbetsförmedlingen ges ett nationellt valideringsuppdrag (yrkande 1). Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda i skiljer sig tydligt från den för inrikes födda. Andelen som står utanför arbetskraften är högre, andelen sysselsatta lägre och andelen arbetslösa högre bland utrikes födda. Värdet av de kunskaper och den kompetens som en utrikes född person har byggt upp i hemlandet minskar ofta vid ankomsten till . Det beror bl.a. på att tidi- gare utbildningar och yrkeserfarenheter inte alltid efterfrågas på den svenska arbetsmarknaden och att arbetsgivare kan ha svårt att värdera dem korrekt. Eftersom värdet av tidigare meriter dessutom minskar med tiden kan personer som står utanför arbetsmarknaden successivt få svårare att dra nytta av sin kompetens. Validering innebär att en individs faktiska kunskaper, färdigheter och för- mågor bedöms och värderas. För många nyanlända kan validering vara ett första steg till ett arbete i . Utskottet noterar att regeringen i budgetpro- positionen föreslog att skulle avsättas 2013 och 2014 för att möjliggöra tidig validering. Ytterligare avsat- tes för att kartlägga valideringens omfattning. Utskottet noterar också att rege- ringen i syfte att förbättra och utveckla valideringen gav Stats- kontoret i uppdrag att kartlägga och bedöma valideringsinsatser för utrikes födda (A2012/4286/IU). Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten läggning och bedömning av valideringsinsatser för utrikes födda (A2013/2189/IU). I rapporten bedömde Statskontoret bl.a. att få nyanlända in- vandare får sin kompetens validerad, att validering med fördel bör kombineras med andra insatser och att kunskaperna om validering i Arbetsförmedlingens och kommunernas verksamheter kan förbättras. Statskontoret föreslog också i rapporten att Arbetsförmedlingens ansvar för nyanländas etablering och för valideringsinsatser för arbetslösa bör medföra fortsatt ansvar för utvecklingen av metoder och verktyg på området. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag (A2013/4879/IU) att utveckla metoderna för och öka omfattningen av validering av nyanlända invandrares kompetens. Inom ramen för uppdraget ska Arbetsförmedlingen öka antalet deltagare i validering enligt bransch- modeller och bedömning av utländska utbildningar bland nyanlända, öka in- slagen av validering i yrkeskompetensbedömningarna och i andra etable- ringsinsatser för nyanlända, utbilda medarbetare om möjligheterna till valide- ring enligt branschmodeller, yrkeskompetensbedömningar och bedömning av utländska utbildningar i samband med etableringsinsatser, utveckla tillämp- ningen av valideringsinsatser och yrkeskompetensbedömningar särskilt för nyanlända och utöka kontakterna med och utveckla medverkan av branscher och arbetsgivare i valideringar och yrkeskompetensbedömningar. Uppdraget ska redovisas senast i samband med Arbetsförmedlingens årsredovisning . Utskottet noterar också att i granskningsrapporten om sta- tens insatser för att tillvarata nyanländas kompetens (RiR 2014:11) i en rekom- mendation till regeringen har angett att regeringen bör utvidga möjligheten att underlätta för de nyanlända att i ökad utsträckning delta i bl.a. validering på sitt modersmål. Syftet är att möjliggöra tidigare insatser och korta vägen till arbete. Utskottet kommer med stort intresse att följa den vidare utvecklingen på området. Utskottet utgår från att regeringen kommer att göra detsamma och vidta eventuella åtgärder därefter. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att motion 2013/14:A301 (V) yrkande 1 bör avslås. Sluten kontanthantering i detaljhandeln Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om sluten kontanthantering i detaljhandeln. Jämför reservation 13 (V) och särskilt yttrande 2 (MP). fattade beslut om att i enlighet med arbetsmark- nadsutskottets förslag (bet. 2010/11:AU3, rskr. 2010/11:187) tillkännage för regeringen som sin mening att initiativ borde tas att tillsammans med arbets- marknadens parter utforma ett förslag till lag om sluten kontanthantering inom detaljhandeln. rådsmöte med arbetsmarknadens parter. I regleringsbrevet gavs i uppdrag att senast den lämna en redovisning till om utvecklingen av myndighetens arbete för att främja en förbättrad säkerhet när det gäller risken för hot och våld inom detaljhandeln. lämnade en rapport till Arbetsmark- nadsdepartementet om myndighetens arbete för att främja en förbättrad säker- het när det gäller risken för hot och våld inom detaljhandeln. I proposition 2013/14:104 redogör regeringen för sin syn på frågan om slu- ten kontanthantering i detaljhandeln. Regeringen hänvisar till att Arbetsmiljö- verket i ovannämnda rapport gör bedömningen att när det är relevant att ställa krav på sluten kontanthantering finns det redan möjlighet att ställa det kravet utifrån befintlig lagstiftning och att de föreskrifter som finns är användbara och fungerar bra i sin nuvarande utformning. Regeringen pekar också på att beskriver hur samråd sker med arbetsmarknadens parter för att tillgodose en god arbetsmiljö i detaljhandeln. I propositionen anför regeringen att det är mycket angeläget att minska an- talet hot och rån i detaljhandeln och att förslag om att i samråd med arbetsmarknadens parter ta fram en sådan vägledning bör påbör- Mot bakgrund av tillsynsmyndighetens rapport, särskilt bedöm- ningen att relevanta krav kan ställas med befintligt författningsstöd, anser re- geringen att det inte är motiverat att arbeta vidare mot ett lagförslag om sluten kontanthantering i detaljhandeln. Regeringen avser därför inte att vidta ytter- Regeringen avser dock att följa upp i vilken utsträckning åt- gärder med befintligt författningsstöd verkligen förebygger risker för rån och hot i detaljhandeln och därmed förbättrar säkerheten och arbetsmiljön för de anför i följdmotion 2013/14:A6 av m.fl. att det inte är nöjt med regeringens hantering av frågan om sluten kontanthan- tering i detaljhandeln (yrkande 3). För att minska antalet butiksrån och för- bättra de anställdas arbetsmiljö bör regeringen ta ett förnyat initiativ till att, tillsammans med arbetsmarknadens parter, utforma ett förslag till lag om slu- ten kontanthantering inom detaljhandeln. Utskottet välkomnar att har gjort en noggrann analys av det regelverk som finns för att bedriva ett effektivt tillsynsarbete. Som ut- skottet har konstaterat (bet. 2013/14:AU5) saknas det anledning att ifrågasätta myndighetens slutsats att gällande föreskrifter är användbara och välfungerande i sin nuvarande utformning. Utskottet har därför förståelse för att regeringen inte arbetar vidare med ett lagförslag om sluten kontanthante- ring i detaljhandeln. Det är välkommet att regeringen avser att följa upp i vilken utsträckning åtgärder med befintligt författningsstöd verkligen fö- rebygger risker för rån och hot i detaljhandeln och därmed förbättrar säker- heten och arbetsmiljön för de butiksanställda. Utskottet anser också, liksom regeringen, att arbete med att i samråd med arbetsmark- nadens parter ta fram en vägledning till detaljhandeln som beskriver vilka fak- torer som avgör när krav på sluten kontanthantering ska ställas bör påbörjas . Med det ovan anförda anser utskottet att motion 2013/14:A6 (V) yrkande 3 bör avslås. 1.Krav på nyanlända att acceptera erbjudet lämpligt arbete, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande ly- delse: avslår 9 § i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och tillkän- nager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A6 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. En nyanländ invandrare som deltar i de aktiviteter som ingår i en etablerings- plan har rätt till etableringsersättning. Regeringens förslag innebär att etable- ringsplanen, och därmed även etableringsersättningen, upphör att gälla när den nyanlände utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudande om lämpligt arbete. Om en nyanländ invandrare får sin försörjning indragen blir han eller hon hänvisad till försörjningsstöd. Detta leder till att det blir svårare för den nyanlände att inkluderas och integreras i det svenska samhället. anser vidare att formuleringen utan godtagbart skäl är otydlig och godtycklig. bör därför avslå regeringens förslag om ändring i 9 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. För att underlätta nyanländas tillträde till arbetsmarknaden vill Vänsterpar- tiet att regeringen återkommer med förslag som inte innehåller hot om ekono- miska sanktioner. Vad som har anförts om nyanländas tillträde till arbets- marknaden bör ge regeringen till känna. Mot denna bakgrund bör motion 2013/14:A6 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 bifallas. 2.Etableringsinsatser, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:A8 av m.fl. (S) i denna del och 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 12 och avslår motionerna 2013/14:A7 av (SD) yrkande 2, 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 11 samt 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5. Vi socialdemokrater instämmer i stort med de förslag som finns i proposit- ionen om vissa nyanlända invandrares etablering, men vill understryka vikten av att de nyanländas etablering sätts i ett helhetsperspektiv. Utgångspunkten måste vara att korta ned den tid det tar för nyanlända att komma i arbete. Vi anser att regeringens förslag till sanktioner när enskilda individer tackar nej till ett jobberbjudande är ett marginellt problem i sammanhanget. Det stora problemet är att de allra flesta nyanlända invandrare inte får något jobberbju- dande. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda bör ompri- oriteringar av de statliga medlen göras i syfte att höja kvaliteten på etablering- sinsatserna för nyanlända. För att anpassa olika insatser utifrån individens be- hov är det nödvändigt att Arbetsförmedlingen inte detaljstyrs. Varje kontor och varje arbetsförmedlare måste ha möjlighet att jobba med praktikplatser, företagskontakter, utbildning och jobbchanser via stöd för anställningar på ett mer individuellt anpassat sätt än vad som är möjligt . Kommuner bör också kunna komma i fråga för att bedriva lotsverksamhet genom avtal med Arbetsförmedlingen. I många kommuner finns en väl fungerande verksamhet för att hjälpa nyanlända till arbete. Den kompetens som kommunerna har och de nätverk som upparbetats bör tas till vara. Det är viktigt att kommunernas intresse av effektiva insatser tidigt i etableringsprocessen beaktas. Kommu- nerna löper annars risken att stå med försörjningsansvaret i de fall då prioriterar fel eller åtgärder sätts in för sent och inte i tillräcklig utsträckning leder till arbete eller studier. När det gäller etableringsplanens förlängning för föräldralediga anser vi so- cialdemokrater att det är viktigt att alla barn får gå i förskola och att förskolan håller god kvalitet. Förskolan är också grundläggande för att föräldrar ska kunna jobba och delta inom ramen för etableringsplanen. Tillsammans med en bra föräldraförsäkring är förskolan det viktigaste skälet till att andelen syssel- satta kvinnor i är bland de högsta i världen. Tillgång till barnomsorg är dessutom en förutsättning för framför allt nyanlända kvinnor för arbete, egen försörjning och delaktighet i samhället. Vad som har anförts om etableringsinsatser bör ge regeringen till känna. Mot denna bakgrund bör motion 2013/14:A8 av m.fl. (S) i denna del och motion 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 12 bifallas. 3.Etableringsinsatser, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 samt avslår motionerna 2013/14:A7 av (SD) yrkande 2, 2013/14:A8 av m.fl. (S) i denna del, 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 11 samt 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 12. anser att tiden för etableringsersättningen bör förlängas för nyan- lända som inte är självförsörjande . anser vidare att möjligheterna att välja kommunplacering bör utökas. Tiden för en person som har fått uppehållstillstånd att välja kommunplacering bör utökas från en månad efter det att uppehållstillståndet har beviljats. Vad som har anförts om etableringsinsatser bör ge regeringen till känna. Mot denna bakgrund bör motion 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 bifallas. 4.Etableringsinsatser, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:A7 av (SD) yrkande 2 och avslår motionerna 2013/14:A8 av m.fl. (S) i denna del, 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 11, 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 12. ställer sig frågande till samhällsnyttan med regeringens förslag om en förlängd etableringsplan efter föräldraledighet. Vi ställer oss också frågande till etableringsreformen och den statliga integrationspolitiken i stort, med undantag för samhällsorientering, validering och sfi. Faktum är att vissa länder som nästan helt saknar integrationspolitik uppvisar bättre resultat på integrationsområdet än vad gör, trots att vi kanske har en integrat- ionspolitik som är en av de mest omfattande och kostsamma i världen. Vi anser att en bred utredning av samhällsnyttan och kostnadseffektiviteten av hela den statliga integrationspolitiken bör göras, med undantag för samhällsorientering, validering och sfi, innan ytterligare förändringar av det befintliga systemet ge- nomförs. Vad som har anförts om etableringsinsatser bör ge regeringen till känna. Mot denna bakgrund bör motion 2013/14:A7 yrkande 2 av (SD) bifallas. 5.Etableringsinsatser, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkandena 7–9 och 11 samt avslår motionerna 2013/14:A7 av (SD) yrkande 2, 2013/14:A8 av m.fl. (S) i denna del, 2013/14:Sf389 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 12. Vi i kan konstatera att den s.k. etableringsreformen har varit föremål för omfattande kritik. presenterade Statskontoret en upp- följning av reformen som på en rad punkter visade att dess effekt varit otill- fredsställande. delar en del av Statskontorets slutsatser, bl.a. att samord- ningen mellan berörda myndigheter och kommuner och landsting behöver för- stärkas och att nyanlända som saknar person- eller samordningsnummer ska kunna få en etableringsplan från Arbetsförmedlingen. därför återkomma med ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att erbjuda nyan- lända som saknar person- eller samordningsnummer en etablerings- Vi i delar även Statskontorets slutsats att landstingen bör få ett tydligare uppdrag så att de nyanländas prestationsförmåga kan utredas I analogi med Statskontoret anser vi även att aktiviteterna i etableringspla- nen inte är tillräckligt anpassade till de nyanländas förutsättningar och behov. För att nyanlända lättare ska kunna klara sina löpande utgifter bör de få ersätt- ningen för sitt deltagande i aktiviteter i förskott, i stället för som i efter- Slutligen är vi oroade över att nyanlända kvinnor ges sämre möjligheter än män att delta i etableringsprocessen. Vi vänder oss däremot starkt mot försla- get att ekonomiska ersättningar bör kopplas till prestation och att Arbetsför- medlingen ska kunna styra de nyanländas bosättning utifrån sannolikheten att de hittar ett arbete. Vi är skarpt kritiska till att privatisera delar av introdukt- ionen av nyanlända och avvisar regeringens modell att lotsar ska skaffa fram jobb mot en prestationsbaserad ersättning. Människors möjligheter att få en bra start och etablera sig på arbetsmarknaden ska inte vara beroende av privata Ersättningsnivån som lämnas inom ramen för etableringsrefor- men är dessutom för låg. Det leder till att många nyanlända tillbringar hela sin plantid i fingerade aktiviteter och missar chansen att få läsa svenska för in- vandrare, sfi, och tillgång till andra arbetsförberedande aktiviteter. bör ta till sig av kritiken mot reformens effekter och återkomma med förslag på förändringar av etableringslagen. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. bakgrund bör motion 2013/14:Sf268 av m.fl. (V) yrkan- dena 7–9 och 11 bifallas. 6.Samhällsorientering för fler nyanlända, punkt 4 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (KD), (M), (FP) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:A7 av (SD) yrkande 1 i denna del, 2013/14:A8 av m.fl. (S) i denna del, 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:A400 av (SD) yrkande 1. Vi delar utskottets mening att samhällsorientering är ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration och att det därför är angeläget att nyanlända invandrare får möjlighet att få grundläggande kunskaper om det svenska sam- hället. När det gäller målgruppen för samhällsorienteringen är vår bedömning att personer förvisso kan ha ett behov av stöd och information för att bli delaktiga i samhällslivet och för att inte riskera att isoleras i hemmet och bli beroende av anhörigas tolkningar av hur samhället fungerar. Som utskottet tidigare anfört (senast i bet. 2012/13:AU7) bör dock samhällsorienteringen i första hand avse de grupper där samhällsorienteringen kan leda till etablering på arbetsmarknaden. Det är också lämpligt att åldersgränsen överensstämmer med den i etableringslagen. När det gäller den nedre åldersgränsen anser vi att det är rimligt att utgå från att huvuddelen av de nyanlända invandrare som inte har fyllt troligen har behov av fortsatt kompletterande utbildning i grund- skola eller gymnasieskola. De kan därmed få sina behov av samhällsoriente- ring tillgodosedda inom det reguljära utbildningssystemet. De ungdomar som har fyllt men som inte går i gymnasieskola omfattas av etableringslagen. Enligt etableringslagen gäller rätten till etableringsinsatser, där samhällsorien- tering ingår, under vissa förutsättningar . Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A7 (SD) yrkande 1 i denna del, 2013/14:A8 (S) i denna del, 2013/14:A288 (S) yrkande 13 och 2013/14:A400 (SD) yrkande 1 avslås. 7.Flyktingmottagande och kommunbosättning, punkt 6 (MP) av (MP).