bet · H101KU31 · 2014-01-01 00:00:00 — betänkande 2013/14:KU31 Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet I betänkandet behandlas regeringens proposition Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet (prop. 2013/14:124) samt en motion som väckts med anledning av propositionen. Med utgångspunkt i att alla röstberättigade personer ska ha möjlighet att utöva sin rösträtt föreslår regeringen bl.a. att personer som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till sin vallokal eller röstningslokal ska erbjudas möjlighet att få lämna sina röster till kommunala ambulerande röstmottagare. Förtroendet för valförfarandet förutsätter att valen genomförs på ett korrekt sätt. Det kräver att alla de som arbetar med val har relevant kunskap om vilka regler som gäller. Det föreslås därför att bara den som har fått relevant utbildning ska få förordnas som röstmottagare. Tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning måste upprätthållas. Regeringen föreslår därför att minst en röstningslokal i varje kommun ska vara öppen under förtidsröstningen och att minst två röstmottagare ska vara närvarande under röstmottagningen. För att öka säkerheten i valförfarandet föreslås det även att kommunerna ska förvara valmaterial som tagits emot under förtidsröstningen avskilt och på ett säkert sätt. I syfte att minska risken för otillbörlig påverkan i samband med röstningen föreslås att en lokal för röstmottagning ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad för ändamålet så att väljare inte hindras eller störs under röstningen. Vidare föreslås bl.a. att en sådan lokal inte ska ha anknytning till en viss politisk sammanslutning. För att trygga valsäkerheten föreslås också att valnämnden får avsluta den preliminära rösträkningen senare, dvs. I propositionen föreslås att ändringarna ska träda i kraft när det gäller säker förvaring av valmaterial och i övrigt . Utskottet föreslår att antar förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837). I betänkandet finns en reservation (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... Lag om ändring i vallagen ............................................................................ Utbildning av röstmottagare och valnämnder ............................................ Nya krav på utformningen av röstmottagningsställen ................................ Förtidsröstning vid omval ........................................................................ Deltagande i val för personer med funktionsnedsättning ......................... preliminära rösträkning ska i undantagsfall förlängas ....... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser............................................ Ökade möjligheter att lämna särskild personröst........................................ Ökade möjligheter att lämna särskild personröst, punkt 2 (V) ................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Lag om ändring i vallagen antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837). Därmed bifaller proposition 2013/14:124. 2.Ökade möjligheter att lämna särskild personröst 2013/14:K22 av m.fl. (V). Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (SD), (V), (M), (M), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning beslutade regeringen direktiv till en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av delar av valsystemet (dir. 2011:97). Kommittén antog namnet vallagskommitté (Ju 2011:13). Kommittén överlämnade delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94). överlämnade kommittén slutbetänkandet E-röstning och andra valfrågor (SOU 2012:24). I propositionen behandlas, med några undantag, de förslag som lämnas i slutbetänkandet. I propositionen finns (s. 13) en redogörelse för ärendet och dess beredning fram till dess att regeringen beslutade propositionen . Lagrådet har i ett yttrande framfört synpunkter vilka regeringen i allt väsentligt har följt i propositionen. I propositionen föreslår regeringen ändringar i vallagen som innebär att som röstmottagare får endast den förordnas som har fått sådan utbildning som behövs för uppdraget, att länsstyrelserna ges ansvaret för utbildningen av valnämnderna i länet och att skyldigheten att ta emot ett uppdrag som röstmottagare tas bort. Vidare ställs nya krav på röstmottagningsställen. En lokal för röstmottagning ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad för ändamålet, så att väljare inte hindras eller störs under röstningen. En lokal för röstmottagning ska inte ha anknytning till en viss politisk sammanslutning, och den bör inte ha sådan anknytning till en viss religiös sammanslutning eller till ett visst företag att det kan påverka väljaren i samband med röstningen. Andra förslag som gäller förtidsröstning handlar om –öppettider: I varje kommun ska minst en röstningslokal vara öppen som röstmottagning får ske i röstningslokaler som kommunen har anordnat, och på valdagen ska minst en röstningslokal vara öppen för röstmottagning som gäller för röstning i vallokal. –antal röstmottagare: Vid röstmottagning i en röstningslokal ska minst två röstmottagare vara närvarande. –mottaget valmaterial: Anteckningarna från röstmottagningen och det valmaterial som tagits emot ska förvaras avskilt och på ett säkert sätt i avvaktan på rösträkningen. Vid omval ska det finnas röstningslokaler i den omfattning som gäller i ordinarie val i de kommuner som omvalet gäller. I övriga kommuner ska det finnas minst en röstningslokal som ger väljarna goda möjligheter att rösta. Om ett röstmottagningsställe när röstmottagning sker inte är tillgängligt för väljare med funktionsnedsättning får röstmottagarna ta emot dessa väljares valkuvert utanför röstmottagningsstället, om det kan ske under betryggande former. Det tydliggörs att en väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster får anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstningen. Nå- gon lagstadgad tystnadsplikt för anhöriga och andra enskilda som hjälper väljare att rösta föreslås inte. Vidare föreslås att väljare som p.g.a. sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe på begäran får lämna sina valsedlar till av valnämnden särskilt förordnade röstmottagare (ambulerande röstmottagare). Vid budröstning ska vittnen och bud enligt förslaget inte längre ange sina adresser på ytterkuvert för budröster. Väljare som röstar genom bud ska utöver vad som gäller även intyga att väljaren själv har lagt en valsedel i ett valkuvert för varje val som väljaren deltar i. Slutligen föreslås att valnämnden, om det behövs ytterligare tid för att genomföra rösträkningen på ett betryggande sätt, får fortsätta sammanträdet för rösträkning efter valdagen. Om valnämnden fortsätter sammanträdet, ska nämnden till lämna över de omslag som gjorts i ordning för de val som räknats färdigt fram till dess. Om rösträkningen avbryts ska de omslag som gjorts i ordning och det valmaterial som tagits emot förvaras på ett säkert sätt under avbrottet. Ändringarna föreslås träda i kraft när det gäller säker förvaring av valmaterial och i övrigt . Lag om ändring i vallagen Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen. Utbildning av röstmottagare och valnämnder allmänna val uppmärksammade bl.a. och olika brister i hur valen hade genomförts. Det kan även nämnas att på förslag av gjorde ett tillkännagivande (bet. 2010/11:KU28 s. 50 f.) där det sades att det vore värdefullt att inom ramen för vad som sedermera kom att bli vallagsutredning få en rad frågor belysta. Erfarenheterna av allmänna val visade, anfördes det i betänkandet, att utbildningen av såväl röstmottagare som valnämnder behövde förstärkas. Utskottet noterade att hundratals förtidsröster inte hade kommit med i rösträkningen, därför att de inte hade skickats vidare eller därför att de på ett okänt sätt hade kommit bort. De problem som hade uppkommit kring lokaler för förtidsröstning samt antalet frågor om ordning i röstningslokaler och om budröstning kunde , anförde utskottet, antas minska med en förstärkt utbildning. Utskottet välkomnade att hade för avsikt att förstärka utbildningsmaterialet till valnämnder och röstmottagare inför nästa val. Enligt utskottets mening fanns det även skäl att överväga att göra utbildningen helt eller delvis obligatorisk. Vidare ansåg utskottet att det borde övervägas om någon eller några myndigheter borde ansvara för utbildningen för att uppnå högsta möjliga kompetens hos de personer som ansvarar för genomförandet av val. I så fall borde den eller de myndigheter som ges ett sådant ansvar även ges ett tydligt mandat i detta avseende. Vikten av förstärkt utbildning noterades vidare i anslutning till att utskottet behandlade frågor om bl.a. ordning vid röstmottagning. Enligt det nu gällande regelverket är det valnämnden, som lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val, som ansvarar för bl.a. rekrytering och utbildning av röstmottagare (3 kap. 3 § vallagen), och det är valnämnden som förordnar röstmottagare (3 kap. 5 § vallagen). tillhandahåller utbildningsmaterial för att underlätta för valnämnderna och främja ett enhetligt förfarande i röstmottagningen runt om i landet. Av en enkätundersökning som vallagskommitté genomfört framgår att samtliga röstmottagare genomgår utbildning, men att utbildningsinsat- serna och formerna för utbildningen varierar mellan grupperna ordförande/vice ordförande, erfarna röstmottagare och nytillträdda röstmottagare (prop. s. 14). I propositionen föreslås att som röstmottagare endast ska få förordnas den som har fått sådan utbildning som behövs för uppdraget. Regeringen anför (prop. 2013/14:124 s. 14) att en förutsättning för ett korrekt genomförande av allmänna val och därmed för väljarnas förtroende för valförfarandet är att röstmottagarna är väl insatta i de bestämmelser som gäller för val. Det är också, enligt regeringen, önskvärt att det bland röstmottagarna i vallokaler och röstningslokaler finns personer med erfarenhet av röstmottagning i tidigare val. Vidare pekar regeringen (prop. s. 14 f.) bl.a. på att genomförandet av allmänna val är ett i detalj reglerat och omfattande administrativt förfarande, att allmänna val sker och val till samt att det regelverk som styr förfarandet ofta förändras i någon del mellan varje val. Redan dessa förutsättningar talar enligt regeringen starkt för att utbildning av röstmottagare behövs inför varje val. Även fel som pekat på i sin promemoria Erfarenheter av prövningen av överklaganden val (dnr 13-2011) tyder, anför regeringen, på att det finns behov av ytterligare utbildning av bl.a. röstmottagare. Av samma skäl föreslås att ges ansvaret för utbildningen av valnämnderna i länet. I propositionen anförs (s. 16) att erfarenheterna års val visar att det finns ett utbildningsbehov för olika led i valprocessen. Den nu gällande skyldigheten för alla som är valbara till ledamöter i valnämnden att ta emot uppdrag som röstmottagare i ett valdistrikt föreslås tas bort, och som en följd av detta slopas även en bestämmelse om att beslut att inte godta ett hinder mot att ta emot ett uppdrag som röstmottagare inte får överklagas. Regeringen anför (prop. s. 18) bl.a. att inga remissinstanser har påtalat att rekrytering har behövt ske genom att åberopa den lagstadgade skyldigheten och att rekryteringsbasen för röstmottagare i huvudsak framstår som god. Nya krav på utformningen av röstmottagningsställen Andelen väljare som valt att förtidsrösta har alltsedan valen 1982 motsvarat omkring en tredjedel av det sammanlagda antalet avgivna röster i landet som helhet. Andelen minskade i valen 1998 och 2002 men har därefter ökat markant efter att kommunerna övertagit ansvaret för förtidsröstningen. Vid allmänna val röstade av väljarna på detta sätt (prop. s. 19). I sitt ovan nämna betänkande 2010/11:KU28 uttalade sig även om utformningen av röstmottagningsställen (s. 51). Utskottet pekade på att när det gällde utformning av röstningslokaler för förtidsröstning samt deras belägenhet finns exempel där funnit att väl- jarna i röstlokalen, åtminstone , kunnat nås av politiska aktiviteter i näraliggande utrymmen samt att kravet på skydd för väljaren mot att utsättas för politisk agitation under valhandlingen därmed inte kunde anses vara upp- Detta har enligt nämnden inneburit en avvikelse från föreskriven ordning. Enligt ges det inte något utrymme för att i någon mån pruta på kravet på skydd för väljarna som vallagen ställer av det skälet att en lokal i andra avseenden, t.ex. i fråga om tillgänglighet, är synnerligen lämplig Därutöver förekommer uppgifter om otillräckligt antal röstmottagare i röstningslokaler och om brister i fråga om avskilda platser (valskärmar) där väljarna kan rösta utan insyn. Utskottet framhöll betydelsen, för förtroendet för valprocessen och demokratin, av att vallagens regler följs Utbildning av röstmottagare m.fl. är av mycket stor betydelse i sam- Enligt utskottet fanns det dock även anledning att göra en genom- gång av regelverket om förtidsröstning och dess tillämpning för att utröna i vad mån det finns skäl för ändringar eller klargörande bestämmelser. gångspunkt i det arbetet borde enligt utskottet vara att samma krav på säkerhet i proceduren ska eftersträvas för röstning i en röstningslokal som för röstning i en vallokal. Enligt 7 kap. 1 § första stycket vallagen äger röstning rum på röstmottag- Väljare röstar i första hand i sin vallokal på valdagen. också före eller under valdagen rösta i röstningslokaler som kommunerna eller utlandsmyndigheterna har inrättat. Väljare får dessutom i vissa fall rösta ge- nom bud eller brev. I en vallokal och röstningslokal eller i ett utrymme intill en sådan lokal får det inte förekomma propaganda eller annat som syftar till att påverka eller hindra väljarna i deras val (8 kap. 3 § vallagen). Syftet med bestämmelsen är att väljaren ska vara ostörd och skyddad från varje form av påverkan under Detta utgör ett led i att trygga genomförandet av fria och Röstmottagarna ansvarar för ordningen på röstmottagningsstället. gleras i 8 kap. 4 § vallagen. I propositionen föreslås det att de nu gällande bestämmelserna kompletteras med nya bestämmelser om att en röstningslokal ska vara tydligt avgränsad och även i övrigt lämpad för ändamålet, så att väljare inte hindras eller störs under För att kunna uppnå högt valdeltagande är det av stor vikt att det finns lättillgängliga röstningslokaler. Platser där ett stort antal personer vistas eller passerar är från den synpunkten mycket lämpliga, anför regeringen (prop. s. 19 f.). understryker regeringen att det skydd som väljarna har rätt till i en röstningslokal måste kunna garanteras. Vidare måste det vara klart inom vilket område röstmottagarna har befogenhet och skyldighet att upprätt- hålla sådan ordning som förutsätts för att väljaren ostört ska kunna genomföra Röstmottagningsstället behöver vara klart avgränsat, t.ex. genom avskärmning eller på liknande sätt, så att det i förhållande till omgivande verksamheter skapas ett klart avgränsat utrymme där röstningen äger rum. En sådan fysisk avgränsning bör också kunna bidra till att väljarna skyddas från bl.a. påverkan i röstningslokalen. Vilka lokaler som ska användas väljer varje kommun. Det är alltså kommunerna som ansvarar för att det finns lämpliga lokaler för röstmottagning, och därmed för att röstmottagningsstället utformas på ett lämpligt sätt för ändamålet. I det ansvaret bör det ingå att bedöma vilken fysisk avgränsning som är tillräcklig. Det kan dock vara lämpligt att valnämnden rådgör med om detta inför prövningen av vilka lokaler som ska användas i valet. Vidare föreslår regeringen en bestämmelse om neutrala lokaler, som innebär att en lokal för röstmottagning inte ska ha anknytning till en viss politisk sammanslutning och att den inte bör ha sådan anknytning till en viss religiös sammanslutning eller till ett visst företag som kan påverka väljaren i samband med röstningen. En fullt ut tvingande reglering synes enligt regeringen (prop. s. 21 f.) kunna få till följd att särskilt glesbygdsbefolkningens möjligheter att delta i val kan komma att påverkas negativt. För att gagna ett högt valdeltagande anser regeringen att kravet på god tillgänglighet åtminstone behöver ges företräde framför ett tvingande krav på att lokaler undantagslöst måste vara utformade så att de uppfattas som värdemässigt neutrala och sakna varje anknytning till en viss religiös sammanslutning eller ett visst företag. Regeringen anser dock att det bör slås fast att ett lägsta krav på lokaler för röstmottagning är att dessa inte ska ha anknytning till en viss politisk sammanslutning. I val som gäller hela riket ansvarar varje kommun för att det i kommunen finns röstningslokaler som i fråga om öppethållande, tillgänglighet och lokalisering ger väljarna goda möjligheter att rösta (3 kap. 3 § tredje stycket vallagen). I röstningslokaler som en kommun har anordnat får röstmottagningen påbörjas tidigast före valdagen och pågå t.o.m. valdagen (10 kap. 2 § vallagen). Enligt Valprövningsnämndens promemoria Erfarenheter av prövning av överklaganden allmänna val redovisades bl.a. att ett antal förtidsröster som tagits emot i och inte skickats vidare till respektive kommun och därför inte kommit med i rösträkningen. Det gällde 238 respektive 26 röster, som var hänförliga till 87 respektive 17 kommuner. Vidare framgår att det i låg kvar 217 brevröster och 39 ambassadröster i kommunens arkiv och att dessa inte kom med i rösträkningen. uttalade i sitt betänkande 2010/11:KU28 att det fanns anledning att göra en genomgång av regelverket om förtidsröstning och dess tillämpning för att utröna i vad mån det finns skäl för ändringar eller klar- En utgångspunkt i det arbetet borde vara att samma krav på säkerhet i proceduren ska eftersträvas för röstning i en röstningslokal som för röstning i en vallokal. Regeringen föreslår en ny bestämmelse om att kommunen bestämmer vilka dagar och tider en röstningslokal ska vara öppen för röstning. ska dock minst en röstningslokal vara öppen som röst- mottagning får ske i röstningslokaler som kommunen har anordnat. gen ska minst en röstningslokal vara öppen för röstmottagning som gäller för röstning i en vallokal. Behovet av öppethållande av röstnings- lokaler för förtidsröstning varierar stort mellan olika kommuner och mellan Det är därför viktigt att i största möjliga utsträckning bibehålla den flexibilitet som den nuvarande ordningen erbjuder och som byg- ger på att kommunerna bedömer behovet av öppethållande och beslutar om tiderna, dvs. en lokal anpassning av röstningslokalernas öppethållande. ge väljare i olika delar av landet någorlunda likartade förutsättningar att delta i val och för att erbjuda goda förutsättningar för ett högt valdeltagande anser regeringen dock att det är angeläget att väljare i varje kommun som ett mini- mum erbjuds möjlighet att rösta i någon röstningslokal i kommunen under alla Regeringen anser att det liksom bör vara kommunernas sak att bedöma behovet av öppethållande och besluta om tiderna fram till valdagen. Vidare föreslås att minst två röstmottagare ska vara närvarande vid röst- mottagning i en röstningslokal. För regeringen är det, anförs det i proposit- ionen (s. 25), en grundläggande utgångspunkt att i princip samma krav på sä- kerhet i valförfarandet måste eftersträvas för förtidsröstande som för röstande Det står klart att den andel av väljarkåren som väljer att förtidsrösta har ökat markant. Vid val var knappt 30 procent av det sammanlagda antalet avgivna röster förtidsröster, medan ande- len förtidsröster val uppgick till . anser att en lämplig avvägning är att införa en minimiregel. tagare måste dock alltid anpassas efter behovet i den aktuella röstningslokalen. Några röstningslokaler har ett mycket stort antal röstande, de allra största ca 30 000, och har därför behov av betydligt fler röstmottagare. Det föreslås även att anteckningarna från röstmottagningen och det val- material som tagits emot ska förvaras avskilt och på ett säkert ställe i avvaktan I propositionen nämns (s. 26) att enligt Valprövningsnämn- dens promemoria Erfarenheter av prövning av överklaganden all- männa val redovisades bl.a. att ett antal förtidsröster som tagits emot i Halm- stad och inte skickats vidare till respektive kommun och därför inte kommit med i rösträkningen. Det gällde 238 respektive 26 röster, som var hän- förliga till 87 respektive 17 kommuner. Vidare framgår att det i låg kvar 217 brevröster och 39 ambassadröster i kommunens arkiv och att dessa inte kom med i rösträkningen. Att röster av sådana skäl inte kommer med i räkningen är, anför regeringen, naturligtvis inte acceptabelt. För att öka valsäkerheten och säkerställa att mottaget valmaterial inte glöms bort är det viktigt att valmaterial förvaras avskilt i ett låst utrymme som endast behöriga personer har tillgång till. Mot bakgrund av de erfarenheter som redovisat års val anser regeringen att det finns skäl att införa en bestämmelse som klargör att mottaget valmaterial ska förvaras avskilt och på ett säkert sätt i avvaktan på rösträkningen. Även anteckningar från röstmottagningen behöver förvaras avskilt på ett säkert sätt. Kommunernas ansvar för att inrätta särskilda röstningsmottagningsställen avser de kommuner som omfattas av ett omval. Någon skyldighet för andra kommuner än de som omfattas av omvalet att inrätta röstningslokaler finns inte. I samband med omvalen 2011 i landstingsvalet i och kommunvalet i anordnades möjlighet för väljare att förtidsrösta i flera kommuner utanför omvalsområdet. Det skedde på frivillig grund i 45 kommuner. I dessa förekom förtidsröstning i varierande, men i huvudsak liten, omfattning. För sin medverkan vid förtidsröstningen i omvalen fick kommunerna statsbidrag enligt förordningen (211:273) om statsbidrag för kommunernas medverkan vid val. En anmälan kunde i princip göras när som helst före omvalen. Sena anmälningar – i två fall knappt innan förtidsröstningen började – gjorde det svårt för att nå ut med fullständig information till de röstberättigade, partierna och valadministrationen om vilka kommuner utanför omvalsområdet som anordnade förtidsröstning. I de kommuner som ett omval gäller föreslår regeringen att det ska finnas röstningslokaler i den omfattning som gäller i ordinarie val. I övriga kommuner ska det enligt förslaget finnas minst en röstningslokal som ger väljarna goda möjligheter att rösta. För att säkerställa ett så högt och jämlikt valdeltagande som möjligt vid ett bör, anför regeringen (prop. s. 31 f.), väljare vid ett omval som utgångspunkt ha samma eller likvärdiga möjligheter att förtidsrösta som vid ett ordinarie val. Den nuvarande ordningen, med frivillig grund för kommuners medverkan vid omval, innebär i praktiken att möjligheterna till valdeltagande för en väljare som uppehåller sig i riket och har rösträtt i omvalet men som befinner sig i en kommun som inte omfattas av ett beslut om omval blir beroende av vilket intresse vistelsekommunen har av att inrätta röstningsmottagningsställen för förtidsröstning. Regeringen anser att det framstår som nödvändigt att komplettera regleringen så att väljarna ges goda möjligheter att delta i ett omval oberoende av i vilken kommun de uppehåller sig som röstningen får pågå. För att garantera väljarna goda möjligheter att rösta i omval bör det finnas