bet · H101TU7 · 2014-02-21 00:00:00 — För att inte den positiva utvecklingen för mobiltelefoni ska avstanna efterlyser m.fl. (S) i motion 2013/14:T235 en plan för bredbandsutbyggnaden som främjar bra telekommunikationer i hela landet. För att förbättra it-teknikens användarmöjligheter understryker m.fl. (V) i motion 2013/14:T264 yrkande 7 behovet av statligt huvudansvar för effektiv samordning av bredbands- och fiberutbyggnad för att stärka it-infrastrukturen på landsbygden. En sådan åtgärd underlättar för befolkningen att leva och verka på landsbygden och innebär en miljövinst. I sådana områden saknas oftast marknadsmässiga drivkrafter för utbyggnad och därför är det enligt motionären viktigt att staten tar huvudansvaret för samordningen av nödvändiga insatser inom it-infrastrukturen för att inte klyftan mellan tätort och landsbygd ska öka. I de mer glesbefolkade delarna av landet är det i många fall problematiskt att använda mobilen på grund av bristfällig täckning eftersom kommersiella aktörer oftast bedömer att investeringar i infrastruktur ger för lite avkastning. För att garantera täckning i dessa områden föreslås i yrkande 9 att staten ges möjlighet att införa en avgift för alla mobiloperatörer som ska finansiera den nödvändiga utbyggnaden. Öppna nätverk på offentliga platser underlättar för användarna att hålla sig uppkopplade utanför bostaden och arbetsplatsen, vilket innebär ett större oberoende för den enskilde. Därför vill motionären i yrkande 10 att regeringen utarbetar en tydlig strategi för att öka tillgången till öppna nätverk. m.fl. (MP) ser i yrkande 3 det önskvärda i att särskilda regionala koordinatorer inrättas som kan stödja lokala initiativ för bredbandsutbyggnad med juridisk kompetens och marknadsanalyser som krävs och som de lokala aktörerna oftast saknar. I yrkande 4, samma motion, efterlyses en återkommande nationell uppföljning av bredbandsstödet till regering och riksdag som bl.a. redogör för hur stödet bidragit till målen i bredbandsstrategin och för resultatet av det finansiella stödet. För att hjälpa s.k. byanät att långsiktigt driva och underhålla den lokala infrastrukturen, bör enligt yrkande 5 staten skapa optimala förutsättningar för drift och underhåll av byanät med förslag på lämpliga åtgärder. Likaså bör staten enligt yrkande 6 ta initiativ till en dialog med landets kommuner om kostnaderna för fiberläggning i syfte att göra det möjligt för fler hushåll att ansluta sig till rimliga kostnader, och enligt yrkande 7 bör regeringen låta utreda hur kostnaderna för förläggning kan sänkas. För att minska den digitala klyftan föreslår motionären vidare i yrkande 8 att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att undersöka hur man genom upphandling kan tillförsäkra hushållen via LAN-uttag tillgång till samhällsviktig information utan att dessa behöver betala en operatör för nätanslutning. m.fl. (S) påtalar i motion 2013/14:T367 den dåliga mobiltäckningen i glesbygdsområden och vill därför att staten genom PTS ställer större krav på att de operatörer som tilldelas licenser också garanterar en viss täckning. (MP) konstaterar i motion 2013/14:T328 att antalet resenärer som försöker arbeta när de pendlar har fördubblats och att SJ också har tagit fasta på detta och förbättrar tekniken på tågen. Motionären påpekar dock att trådlös uppkoppling inte finns överallt, och för att underlätta för resenärerna bör regeringen utreda möjligheten att ge och SJ i uppdrag att tillhandahålla trådlöst nätverk längs alla kollektivtrafikspår som tillhandahåller samt på tåg som SJ driver. För att åtgärda den digitala klyftan föreslår m.fl. (S) i motion 2013/14:T384 att man i den statliga infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för att alla ska garanteras tillgång till bredband oavsett var i landet de bor eller arbetar. m.fl. (S) ser i motion 2013/14:T411 position som ledande it-nation hotad eftersom marknadskrafterna i alltför stor utsträckning styr utbyggnaden av bredbandsnäten vilket särskilt drabbar landsbygden. I stället är det ofta genom föreningsinitiativ som infrastrukturen byggs ut i dessa områden och för att göra detta behöver föreningarna söka bidrag. Motionärerna vill därför att stödet för bredbandsutbyggnad ses över för att ge fler föreningar möjlighet att söka ekonomisk stöd. Liknande argument till stöd för bredbandsutbyggnad anförs i motion 2013/14:T484 yrkande 2 av m.fl. (S) eftersom digital infrastruktur enligt motionären är en demokratifråga. Även m.fl. (S) understryker i motion 2013/14:N426 yrkande 15 behovet av en ny bredbandsstrategi för att möta det växande behovet av kapacitet i nätet och bättre täckning för de allt fler tjänster som görs tillgängliga. Särskilt landsbygdsbefolkningen ställs inför stora utmaningar både vad gäller telefoni och tillgång till information på nätet. Nödvändigheten av bredbandsutbyggnad, inte minst för att stödja utbildningsinsatser, behandlas också av m.fl. (S) i motion 2013/14:N248 yrkande 4. Motionärerna understryker att staten måste ta ansvar för att säkerställa stöd till de delar av landet där marknadskrafterna inte når fram. m.fl. (S) efterlyser i motion 2013/14:T517 yrkande 50 en kapacitetsutredning för it-kommunikation i likhet med vad som redan gjorts inom andra områden för transport och kommunikation. En sådan utredning skulle ge mer kunskap om hur it-kommunikationen kan utvecklas, vilket krävs för att ska behålla sin tätposition i en hårdnande internationell konkurrens. Motionärerna anmärker i yrkande 51 på att det fortfarande finns brister vad gäller kapacitet och täckning, brister som skulle hota ställning som it-nation. För att lösa de utmaningar som finns på området uppmanar motionärerna bl.a. regeringen att utnyttja PTS för att ställa högre krav på mobiloperatörerna vad gäller täckning och konsumentinformation. Motionärerna framför motsvarande önskemål i motion 2012/13:T477 yrkande 51 och 52. I motion 2012/13:T477 yrkande 52 betonar m.fl. (S) behovet av fungerande bredband och mobiltelefoni i hela och pekar på att detta är en central förutsättning för samhällsutvecklingen. Vidare efterlyser motionärerna i yrkande 53 en mer offensiv satsning på ny it-infrastruktur för att möta framtidens behov. Kommunerna spelar en viktig roll för att invånarna ska få tillgång till bredband och därför bör stadsnäten ges större handlingsutrymme för utbyggnad av fibernät. Vikten av förberedelser för en ny it-infrastruktur lyfts också fram i motion 2013/14:T517 yrkande 52 och för att ska bli en ledande nation på området måste enligt yrkande 53, samma motion, åtgärder vidtas i syfte att förnya it-infrastrukturen. En uppgraderad infrastruktur skulle exempelvis underlätta införandet av intelligenta transportsystem (ITS) som är beroende av modern it-teknik för att underlätta vägtransporter. Eftersom en välfungerande internetinfrastruktur är grundförutsättning för att vara en del av informationssamhället, efterlyser även (S) i motion 2013/14:T507 yrkande 2 ett tydligare statligt ansvar för utbyggnaden av höghastighetsnät för datakommunikation, särskilt som det kommersiella intresset fortfarande sviktar med följd att tillgången till och hastigheten på nätet fortfarande varierar kraftigt i landet. m.fl. (MP) efterlyser i motion 2013/14:N441 yrkande 1 att gratis wifi ska finnas tillgängligt på så många offentliga platser som möjligt, vilket skulle göra det lättare för användarna att vara uppkopplade oberoende av var de befinner sig. Det är av central betydelse att befolkningen och näringslivet i har tillgång till välfungerande telefonitjänster i enlighet med vad som anges i lagen om elektronisk kommunikation (2003:389). Det bör framhållas att regelverket om elektronisk kommunikation är teknikneutralt, vilket innebär att telefonitjänsten kan tillgodoses antingen genom ett fast eller ett trådlöst telenät. Utskottet har vid återkommande tillfällen tagit ställning till ett stort antal motioner som behandlar telefoni och bredband, senast i betänkande 2011/12:TU16. Utskottet delar den allmänna uppfattningen om betydelsen av väl fungerande telefoni och bredband och välkomnar det stora intresse som finns för dessa frågor. () konstaterar i sin tredje uppföljningsrapport till telefoni (PTS-ER-2013:14) att tillgången till telefoni på en övergripande nivå är mycket god på de platser där invånarna bor och arbetar, och att myndigheten endast har behövt använda särskilda upphandlade lösningar för att säkerställa telefoni för ett mycket begränsat antal hushåll och företag. Utskottet påminner om att regeringen gav PTS i uppdrag att på grundval av insamlad statistik göra en långsiktig utvärdering av utbyggnaden av mobilnäten. Ett annat regeringsuppdrag för både PTS och handlade om att ge förslag på hur mobiloperatörernas täckningskartor kunde förbättras i syfte att öka transparensen i villkoren för de mobila tjänsterna. Initiativet hade sin grund i de stickprovsmätningar som PTS genomfört för att kontrollera operatörernas täckningskartor. Det visade sig att de flesta täckningskartor gav en missvisande bild av faktiska förhållanden med både över- och underskattningar. Uppdraget som ska redovisas behandlar bl.a. kartornas utformning men även andra frågor som rör täckning och mobilterminalernas egenskaper. Utskottet vill också erinra om att regeringen gav och i uppgift (dnr N2013/3639/ITP) att lämna förslag på hur operatörernas konsumentinformation om täckningsgrad och telefonernas mottagaregenskaper kan förtydligas för att underlätta för konsumenterna. I samband med att PTS besökte utskottet informerades utskottet om att myndigheten skulle utvärdera behovet av täckningsgrad vid kommande frekvenstilldelningar och att täckningskraven också skulle följas upp av myndigheten. Vidare informerades utskottet om att myndigheten redan påbörjat regionala dialogmöten som syftar till att genom förbättrad samverkan mellan operatörer, organisationer, kommuner och regionala myndigheter underlätta och främja en frivillig utbyggnad av mobilnäten. I detta sammanhang vill utskottet påminna om att kommunerna har en viktig roll för att underlätta arbetet med att uppnå god täckningsgrad. I samband med mötet gav PTS exempel på vad som avhandlats med parterna under dessa dialogmöten. Utskottet har också uppmärksammat att regeringen vill prioritera arbetet med att tillhandahålla större frekvensutrymme för mobilt bredband eftersom bättre kapacitet efterfrågas på grund av trafikökningen. Den snabba utrullningen av 4G-tekniken (LTE) kommer att göra det lättare att skicka data över det mobila nätet, vilket ibland varit problematiskt i 3G-näten som i första hand är dimensionerade för röstkommunikation och inte för datatrafik. Efter att ha tagit del av PTS bredbandskartläggning , noterar utskottet att av alla hushåll och företag i har tillgång till bredband med en teoretisk kapacitet på /s. är det en ökning . I budgetpropositionen anför regeringen att hela ökningen kan tillskrivas utrullningen av fiber i accessnäten och att det i områden utanför tätorter var som hade tillgång till /s. Under förutsättning att konsumenterna väljer ett abonnemang med sådan kapacitet, har andelen som kan få /s ökat från . Enligt regeringens bedömning finns inget som talar för att denna ökning kommer att brytas , vilket är en glädjande utveckling enligt utskottets mening. har de sammanlagda investeringarna i fasta och mobila bredbandsnät uppgått till i snitt 8,6 miljiarder kronor enligt PTS uppgifter. I de geografiska områden där marknadskrafterna inte räcker till för att finansiera en utbyggnad av infrastrukturen genomför regeringen åtgärder för att stödja utbyggnaden. Det finns tre huvudsakliga stöd för bredbandsutbyggnad: landsbygdsprogrammet, strukturfonder och kanalisationsstöd. Utskottet vill dessutom påminna om att det finns nationella medfinansieringsmedel till både landsbygdsprogrammet och kanalisationsstödet, vilka hanteras av PTS. För medfinansiering av strukturfonderna har bl.a. regionala tillväxtmedel använts. Den snabbaste ökningen av tillgång till 4G-teknik (LTE) har huvudsakligen skett utanför tätorterna. Bredbandskartläggningen visar att hade av alla hushåll och arbetsplatser i landet täckning av 4G jämfört året innan. På landsbygden är ökningen än mer påtaglig med en uppgång från till , en andel som fortsatt öka , något som utskottet ser som positivt. Anledningen är att operatörerna i allt större utsträckning kopplar in 4G i 800 MHz-bandet som kännetecknas av goda yttäckningsegenskaper. Av PTS rapport telemarknad (PTS-ER-2013:21) framgår att konsumenterna efterfrågar allt snabbare bredband och att detta görs över hela landet. Andelen fiberabonnemang fortsätter att öka, och 4G-tekniken har bevisligen fått sitt genombrott (antalet abonnemang som utnyttjar 4G nära nog niodubblades mellan och till 811 000). Regeringen tillsatte utredningen av bredbandsstrategin (dir. 2012:123) som ska undersöka hur tillgången till bredband utvecklas i förhållande till de mål som formulerats i regeringens bredbandsstrategi. Om det bedöms som nödvändigt, ska utredningen även föreslå ändringar i strategin för att målen ska kunna nås. Ansvariga utredare lämnade delbetänkandet Effektivare bredbandsstöd (SOU 2013:47) och av rapporten framgår att det svenska stödet till bredbandsutbyggnad på landsbygden har fungerat bra och skapat förbättrade möjligheter för tillgång till bredband i hela landet. För att ytterligare höja effektiviteten i den nuvarande bredbandspolitiken lämnar utredarna en rad förslag till förbättringar. Här vill utskottet nämna ett tydligare regelverk för bredbandsstöd, enhetliga nationella riktlinjer för bredbandsutbyggnad och införandet av bredbandskoordinatorer. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att Bredbandsforum har fokuserat på frågor som rör robusthet, täckning och kapacitet i de mobila näten liksom frågor som rör de s.k. byanäten. Det kan här tilläggas att den arbetsgrupp inom Bredbandsforum som har studerat mobilt bredband överlämnade sin slutrapport till it- och energiminister . I rapporten lämnas förslag till åtgärder för att underlätta samverkan mellan olika aktörer som bygger eller kan underlätta utbyggnaden av mobilt bredband i hela landet för att få bättre täckning och kapacitet i nätet. Ett av de förslag som särskilt pekas ut är behovet av bredbandskoordinatorer i samtliga län, regioner och kommuner och hos operatörerna. Avslutningsvis vill utskottet även peka på att It- & telekomföretagen, , och har påbörjat en gemensam utredning för att uppskatta kostnaderna för en utbyggnad av fiber till 80, av alla hushåll och företag, fördelat på kommuner och regioner. Rapporten kommer att läggas fram . Täckningen för såväl mobiltelefoni som bredband har enligt utskottets åsikt utökats och förbättrats som en följd av de satsningar som gjorts på infrastruktur av både privata och offentliga intressenter. Vid sidan av den snabba utrullningen av 4G-tekniken som uppmärksammas i ovanstående avsnitt, redovisas även flera pågående eller planerade insatser av regeringen och av myndigheter för den fortsatta utbyggnaden av nödvändig infrastruktur. Dessa satsningar görs för att tillgodose konsumenternas efterfrågan av alltmer avancerade elektroniska kommunikationstjänster och för att möjliggöra en ännu högre grad av delaktighet i det moderna it-samhället. Den sammanfattande bedömningen som utskottet gör av underlaget som behandlats här är att tillgången till elektronisk kommunikation säkras på ett betryggande sätt genom redovisade insatser, och utskottet avstyrker följaktligen motionerna 2012/13:T244 (S), 2012/13:T257 (S), 2012/13:T288 (S) yrkandena 2 och 3, 2012/13:T302 (C), 2012/13:T357 (FP) yrkande 1, 2012/13:T396 (S), 2012/13:T402 (S) yrkande 2, 2012/13:T429 (S), 2012/13:T440 (S), 2012/13:T477 (S) yrkandena 51–53, 2012/13:T485 (S), 2012/13:T486 (S), 2012/13:T487 (S), 2012/13:T494 (C), 2012/13:T497 (SD), 2012/13:N265 (S) yrkande 5, 2012/13:N272 (V) yrkande 2, 2013/14:T203 (SD), 2013/14:T210 (FP), 2013/14:T229 (KD), 2013/14:T231 (KD), 2013/14:T235 (S), 2013/14:T264 (V) yrkandena 7, 9 och 10, 2013/14:T274 (S), 2013/14:T289 (MP) yrkandena 3–8, 2013/14:T314 (S) yrkandena 2 och 3, 2013/14:T328 (MP), 2013/14:T367 (S), 2013/14:T384 (S), 2013/14:T408 (S), 2013/14:T410 (S), 2013/14:T411 (S), 2013/14:T484 (S) yrkande 2, 2013/14:T492 (C), 2013/14:T507 (S) yrkande 2, 2013/14:T517 (S) yrkandena 50–52, 2013/14:N248 (S) yrkande 4, 2013/14:N426 (S) yrkande 15 och 2013/14:N441 (MP) yrkande 1. Teknikskiftet i delar av det fasta telefonnätet Utskottets förslag i korthet Det är utskottets uppfattning att merparten av de problem som uppkom i inledningsfasen av det teknikskifte till trådlös telefoni som Sonera påbörjade i delar av sitt nät nu har åtgärdats. Det är också utskottets uppfattning att de åtgärder som PTS vidtagit med anledning av de klagomål omställningen väckte har haft avgörande betydelse för att öka acceptansen för teknikskiftet bland berörda hushåll. Även för de som har trygghetslarm finns nu fungerande alternativ till det traditionella kopparnätet. avslår därför motionsförlag om behovet av ytterligare åtgärder på området. Jämför reservation 4 (S, MP, V). Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen liksom ökade kostnader inledde ett arbete med att i olika delar av landet ersätta den traditionella fasta telefonin via kopparnätet med modernare trådlös teknik. Inom ramen för detta teknikskifte avvecklas de minsta telestationerna liksom de längsta stolplinjerna där det finns alternativ teknik för att leverera telefoni och internetaccess. Arbetet planeras att pågå till 2015 och förändringarna kommer att beröra ca 50 000 abonnenter i olika delar av landet. I motion 2012/13:T288 yrkande 1 vill m.fl. (S) uppmärksamma regeringen på de problem som uppstått i glesbygdsområden efter att monterat ned det fasta kopparnätet. Den nya tekniken baserad på mobila lösningar har dessvärre alltför ofta visat sig otillförlitlig. Bland annat har hushåll som har trygghetslarm genom det fasta nätet drabbats. Det är därför angeläget att regeringen ger PTS i uppdrag att garantera hög kvalitet vid omställningen till ny teknik. m.fl. (S) betonar i motion 2012/13:T366 att den nya digitala tekniken inte har erbjudit någon betryggande lösning för äldre och funktionshindrade i glesbygd som är beroende av trygghetslarm för att klara av att bo kvar hemma. För dessa grupper är det viktigt att regeringen ser till att det analoga nätet finns kvar i glesbygdsområdena. m.fl. (MP) understryker i motion 2012/13:T406 yrkande 1 vikten av att staten garanterar allas rätt till fast telefoni. Motionärerna anför i yrkande 2 att den pågående nedmonteringen av det fasta nätet måste stoppas. De påtalar att tillgång till telefoni är en lagstadgad rättighet för alla hushåll som äventyrar genom att avveckla det traditionella kopparnätet. I stället är det angeläget enligt yrkande 3 att det fasta telefonnätet bevaras och utvecklas för att inte äventyra kravet i lagen om elektronisk kommunikation om allas rätt till telefoni. Enligt motionärerna har dessvärre den hittillsvarande utvecklingen försämrat situationen för abonnenterna som i många fall är helt beroende av välfungerande fast telefoni. Att kopparnätet för fast telefoni monteras ned i den norrländska glesbygden finner (S) i motion 2013/14:T223 oacceptabelt så länge som det inte finns tillräckligt trygga och tillförlitliga system för att ersätta det befintliga nätet. Motionären pekar på att det för stora grupper är helt avgörande med en välfungerande telefoni för att de ska kunna bo och arbeta i glesbygden, särskilt som mobiltäckningen ofta är otillräcklig i dessa områden. Det är därför nödvändigt menar motionären att staten i stället bygger ut telenätet för att säkra tillgång till telefoni i hela landet. Utskottet har i betänkande 2011/12:TU16 tidigare behandlat frågan om Soneras nedmontering av det fasta kopparnätet. Utskottet bedömde då att rådliga åtgärder vidtagits, inte minst av PTS, för att tillförsäkra tillgång till en fungerande telefonitjänst för berörda hushåll och företag. PTS har därefter fått ett förnyat uppdrag av regeringen att tillhandahålla en upplysningstjänst dit berörda abonnenter kan vända sig med frågor om teknikskiftet eftersom omställningen beräknas vara avslutad först , och fortfarande anses det finnas behov av stöd och rådgivning till allmänheten. PTS fortsätter också att följa teknikskiftet för att säkerställa att alla berörda abonnenter garanteras tillgång till telefoni som följer av kravet i LEK. De tekniska lösningarna som ersätter den trådbundna telefonin anpassas efter lokala förutsättningar. Bland annat ställer PTS krav på att stolplinjer endast får tas ned om det finns täckning hos abonnenten, att abonnenten får en likvärdig lösning och inte drabbas av avbrott i samband med övergången och inte minst att alla berörda ska informeras. Utskottet finner detta särskilt angeläget för de personer som har trygghetslarm installerade då ersättningslösningar ofta kräver tid. I denna anslutning vill utskottet hänvisa till PTS rapport till telefoni (PTS-ER-2013:14) i vilken behandlas bl.a. teknikskiftet och frågan om trygghetslarm. slöts en överenskommelse mellan regeringen och SKL om en bred satsning för att stödja kommunerna i deras arbete med digitala trygghetslarm. För att kunna bevaka frågan om trygghetslarm och prioritera insatser har PTS genomfört en kartläggning och analys av marknaden för trygghetslarm. I studien (PTS-ER-2012:12) noterar utskottet bl.a. att trygghetslarmtjänster behöver moderniseras med digital teknik och att leveranskedjan för trygghetslarm i många fall brister på grund av att det saknas kontroll över vissa delar. Utskottets bedömning är att regeringen tar sitt ansvar för att lagens krav på tillgång till telefoni inte äventyras och att PTS åtgärder i samband med Soneras nedmontering av kopparnätet väl tjänar abonnenternas behov. Utskottet väljer därför att avstyrka motionerna 2012/13:T288 (S) yrkande 1, 2012/13:T366 (S), 2012/13:T406 (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:T223 (S). Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att frågan om tillträdesregleringen på bredbandsmarknaden på ett tillfredsställande sätt har reglerats genom de konkurrensfrämjande bestämmelserna i lagen om elektronisk kommunikation. avslår därför ett motionsförslag om stadsnätens roll på marknaden ur ett konkurrensperspektiv. (M) vill i motion 2012/13:T340 sätta fokus på stadsnätens roll på telekommarknaden sett ur ett konkurrensperspektiv. Vissa kommuner begränsar sig till att bygga infrastrukturen som sedan upplåts åt kommersiella aktörer. Andra kommuner tar mer aktivt del i verksamheten och driver själva näten och agerar tjänsteleverantörer. Det kan medföra en risk för att kommunernas verksamheter komplicerar för konkurrerande aktörer att få tillgång till nätverken, vilket i sin tur försvårar för invånarna att få tillgång till tjänster och service. Mot denna bakgrund vill motionären att regeringen tar initiativ till att mer ingående granska stadsnätens roll på marknaden, vilket skulle kunna bidra till en mer konkurrensneutral digital infrastruktur för hushåll anslutna till stadsnät. Av lagen och förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation följer att PTS fortlöpande ska analysera de produkt- och tjänstemarknader, särskilt geografiska marknader, som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa särskilda skyldigheter. Om det inte råder effektiv konkurrens på en sådan marknad ska företag med betydande marknadsinflytande identifieras och ges skyldigheter i särskild ordning för att främja en effektivare konkurrenssituation. Denna innefattar bl.a. samtrafiksskyldighet och skyldighet att lämna andra former av tillträde. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att en sådan tillträdesskyldighet gäller oavsett om verksamheten bedrivs i privat eller statlig regi. Utskottet påminner också om att beslutade om ändringar i LEK för att ge PTS ytterligare möjligheter att ingripa för att öka konkurrensen på bredbandsmarknaden (prop. 2007/08:73, bet. 2007/08:TU13, rskr. 2007/08:228).