bet · H101NU13 · 2014-03-04 00:00:00 — Frihandel betyder dock inte en hämningslös och oreglerad kommers. Marknadsliberaler vill ha fri handel, men sällan sociala eller fackliga rättigheter, vi vill ha både och. Vi, och Socialdemokraterna, förespråkar därför en reglerad frihandel inom ramen för internationella överenskommelser. hindras fattiga länder att komma in på de rika ländernas marknader genom handelsbarriärer, t.ex. jordbrukssubventioner, och de förlorar på detta sätt. spenderar EU en orimligt stor del av sin budget i direkta jordbrukssubventioner. Dessa resurser borde i stället användas till utvecklad välfärd, förbättrad miljö, landbygdsutveckling och att stärka konkurrenskraft. När lantbruk i utvecklingsländerna underlättas blir det möjligt för många att öka sitt välstånd och diversifiera sin ekonomi. Såväl inhemskt missgynnande som utländsk dumpning av mat slår hårt mot den majoritet av världens fattiga som försöker leva av jordbruk. Det är ohållbart. Med bättre inkomstförhållanden på landsbygden anlitas arbetskraften mer rationellt och industriers chans att konkurrera med usla löner och arbetsvillkor minskar. Verklig frihandel med jordbruksprodukter skulle öka tryggheten och inkomsterna för såväl lantbrukare i utvecklingsländer som industriarbetare i rikare länder. Särskilt angeläget, menar vi, är det att avskaffa jordbrukssubventionerna på tobaks- och alkoholvaror. Jordbruket är den viktigaste sektorn i utvecklingsekonomierna. Därför är det avgörande att framför allt den europeiska och nordamerikanska jordbrukspolitiken reformeras. EU:s initiativ att riva delar av handelshindren för de minst utvecklade länderna i världen är ett steg i rätt riktning. Rättvisa handelsvillkor är ett oavvisligt krav som ska driva i alla relevanta organ, exempelvis EU och WTO. Vi, och Socialdemokraterna, menar att bör verka för att EU tar hänsyn till den gemensamma jordbrukspolitikens effekter på livsmedelstryggheten i AVS-länderna. Inom denna sektor kan undantag för strategiska produkter i kombination med en särskild skyddsklausul ha ett särskilt värde. En förutsättning för att AVS-länderna ska avkrävas marknadsöppningar på jordbruksområdet bör vara att EU avstår från subventionerad export till området. De europeiska producenternas mål är att få tillträde till AVS-marknaderna, men man måste sträva efter att ge de fattiga AVS-länderna den nödvändiga flexibiliteten, som åtagandena är förenliga med . bör inom EU arbeta för att EU tar bort alla handelshinder för AVS-länderna, och ska vara det land som hårdast driver frågan om ett avskaffande av EU:s jordbrukssubventioner. Vi vill vidare att EU inrättar en ombudsman till stöd för utvecklingsländer som vill exportera till EU. Även i motion 2013/14:N397 (S) lyfts frågan om vikten av att främja en global och rättvis handel. Som framgår av vårt ställningstagande delar vi motionärernas uppfattning att såväl EU:s jordbrukspolitik som den globala jordbrukspolitiken behöver reformeras för att inte stänga ute bönder i fattiga länder. Mot bakgrund av det vi ovan har anfört kan den nämnda motionen i all väsentlighet anses tillgodosedd och kan därmed avslås av . Med det sagda tillstyrker vi motionerna 2013/14:U303 (S) och 2013/14:N424 (S) i de här berörda delarna. Övriga motioner avstyrks i de här aktuella delarna. Rättvis handel, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 60 och 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 27 och 30, 2013/14:N391 av (KD) yrkande 1, 2013/14:N397 av m.fl. (S) och 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3. I linje med vad som sägs i motionerna 2013/14:U235 (V) och 2013/14:U316 (MP) vill vi vad gäller rättvis handel anföra följande. Internationell handel ökar möjligheten till global utveckling. Mer handel medför generellt fler investeringar, stärkt konkurrenskraft och bättre levnadsstandard. Tätare handelskontakter bidrar till tekniköverföring från rika till fattiga länder – en nyckel för att klara klimatförändringarna. Men handel innebär också risker. När handel sker mellan parter med olika förutsättningar kan den bidra till ökad ojämlikhet. I kombination med svaga miljöregler kan handel leda till utarmning av jordens resurser. Vi är i grunden positiva till frihandel, men man får inte glömma bort att frihandel har vissa baksidor. För oss är målet att handeln ska bli mer rättvis genom att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. Under kolonialismen skapades handelsmönster där roll blev att producera råvaror till förädlings- och tillverkningsindustrin i . Det skapade en tydlig arbetsdelning, men även en tydlig fördelning av vinsterna där tillverkningsindustrin i nord kunde göra enorma vinster på billiga naturtillgångar och arbetskraft, vinster som i ytterst begränsad omfattning kom befolkning till del. Dessa handelsmönster och denna ekonomiska arbetsfördelning har i stor utsträckning upprätthållits även efter frigörelse. växer många afrikanska ekonomier snabbt, men det är en tillväxt driven av höga världsmarknadspriser på olja och mineraler. Frågan är hur många afrikaner som får ta del av denna ekonomiska tillväxt och om den är långsiktigt hållbar. Dagens orättvisa handelsregler skapar inte bara ökade klyftor inom och mellan länder, de skapar också klyftor mellan män och kvinnor. Kvinnor och män arbetar och får sina inkomster från olika sektorer av ekonomin. Kvinnor får ofta sin försörjning från de sektorer som drabbas hårdast av dumpning och avreglerad handel. EU-länderna har avskaffat många tidigare handelshinder. kvarstår subventioner till jordbruk, tullar och kvoter som bidrar till en orättvis världshandel och försämrade möjligheter till omställning. Det visar inte minst EU:s strafftullar på import av solpaneler. för handel har inte utformats med hänsyn till utvecklingsländernas intressen eller miljöhänsyn, industritullarna är en av de stora stötestenarna. Förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och AVS-länderna har fått kritik för att skapa ännu mer ojämlika konkurrensvillkor. Utvecklingsländerna ges inte möjlighet att skydda känsliga sektorer och begynnande industri. Vi har ett ansvar för att bidra till att regelverk för handel inte förvärrar situationen för fattiga eller minskar det politiska handlingsutrymmet för utvecklingsländernas regeringar att självständigt utforma och driva sina utvecklingsstrategier. Vi anser att bör verka för att EU visar en större lyhördhet för de afrikanska staterna inom ramen för förhandlingarna om framtida . bör vidare inom EU verka för handelsavtal med AVS-länderna som tar sin utgångspunkt i millenniemålen och en samstämmig utvecklingspolitik. ska också verka för att gynna utvecklingsländernas situation på vår egen marknad och på världsmarknaden. Ett ännu större problem för dessa bönder är dock att de blir utkonkurrerade på sina hemmamarknader av jordbruksprodukter från EU. Risken för att småskalig och lokal produktion slås ut, med arbetslöshet, ökad fattigdom och ökad livsmedelsosäkerhet som följd ökar i takt med att utvecklingsländerna öppnar upp sina marknader. Utvecklingsländerna måste därför även ges en möjlighet att skydda sina lokala näringsgrenar. Enligt vår mening är ett av de enskilt viktigaste besluten för att minska fattigdomen därför att EU avskaffar exportstödet för jordbruksprodukter och stöd till inhemska jordbrukare som leder till dumpning i fattiga länder. Med det sagda tillstyrker vi motionerna 2013/14:U235 (V) och 2013/14:U316 (MP) i de här berörda delarna. Övriga motioner avstyrks i de här aktuella delarna. Rättvis handel, punkt 8 – motiveringen (SD) av (SD). Mot bakgrund av vad som framförs i motionerna 2013/14:U235 (V), 2013/14:U303 (S), 2013/14:U316 (MP), 2013/14:N391 (KD), 2013/14:N397 (S) och 2013/14:N424 (S) vill jag i likhet med mitt ställningstagande föregående år anföra följande. Jag är i grunden positiv till frihandel och anser att inom såväl EU som i internationella forum, såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Jag instämmer även i uppfattningen att ökad handel ger ökad tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare sluter jag även upp bakom uppfattningen att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Jag fäster stor vikt vid att en nation ska ha kontroll över sin livsmedelsproduktion och förmåga att förse sin befolkning med mat. Detta utesluter givetvis inte handel med livsmedel med andra länder, men de senaste årtiondenas trend av kraftigt minskad nationell livsmedelsproduktion måste brytas och självförsörjningsgraden måste öka väsentligt. Ett verktyg för att åstadkomma detta kan vara kvoter och tariffer. Den svenska linjen inom handelspolitiken bör utformas efter svenska livsmedelsproducenters och livsmedelskonsumenters intressen i första hand. Även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. ska man kunna ställa motsvarande krav på djuretik på de animaliska produkter som importeras som de inhemskt producerade produkterna. Därutöver finns anledning att se över de s.k. COO-reglerna (country of origin) och ursprungsmärkningen för animaliska produkter för att öka medvetenheten hos konsumenterna om var produktion och bearbetning skett. Till detta bör kopplas ett tydligt regelverk om ansvarsutkrävande och sanktioner. Jag och anser dock att subventioner, såsom exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. Jag och anser inte heller att några handelspreferenser ska ges till AVS-länderna, vilket är en utvald grupp av tidigare kolonier som ges fördelar framför bl.a. latinamerikanska länder av motsvarande utvecklingsgrad. Preferenssystem inom handelspolitiken måste vara likvärdiga och baseras på objektiva kriterier. Därmed avstyrker jag de nämnda motionerna i de här aktuella delarna. Handel och läkemedel, punkt 9 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 16 och 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 4. Det handelsavtal som reglerar s.k. immaterialrätt, bl.a. patent på läkemedel och genetiska resurser, är det s.k. . Avtalet har kritiserats för att i första hand passa de rika ländernas behov. Organisationen menar t.ex. att överenskommelsen snarare utgör ett hinder för produktion och export av billiga läkemedel. Det vittnas t.ex. om svårigheter att få fram bromsmediciner mot aids som folk i fattiga länder har råd med. innehåller bestämmelser som möjliggör för WTO-medlemmar att producera och exportera billiga läkemedel för att skydda folkhälsan. De juridiska och politiska processer som ett land måste gå igenom för att kunna nyttja avtalet är dock så krångliga att utrymmet inte används. Vi menar att det är viktigt att syftet och målen med verkligen kan förverkligas. Fattiga länder måste ges rätten att producera, köpa och sälja mediciner som räddar liv. bör därför, med bifall till motionerna 2013/14:U316 (MP) och 2013/14:N424 (S), genom ett uttalande uppmana regeringen att verka för att det görs en utvärdering av i syfte att borga för att även de fattigaste utvecklingsländerna kan säkerställa en god tillgång till läkemedel. Handel och jämställdhet, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 62. Av de 1,3 miljarder människor i världen som lever i fattigdom är kvinnor. Kvinnor har i regel svårare att få tillgång till utbildning, egendom, krediter och politiska beslutsinstanser. Att motverka diskriminering och stärka kvinnors ekonomiska ställning och inflytande är därför avgörande för att nå en effektiv bekämpning av fattigdomen världen över. I linje med vad som framhålls i motion 2013/14:U316 (MP) anser jag att bör verka för att nya handelsavtalsförhandlingar föregås av en analys av hur avtalen påverkar kvinnor och möjligheten att nå de av FN:s millenniemål som berör kvinnors situation. Vidare menar jag att en översyn av samstämmigheten mellan målen för jämställdhetspolitik och handelspolitik behövs. bör verka för att EU ska bistå utvecklingsländerna med att utveckla kapaciteten att utforma, förhandla fram och genomföra handelspolitik som främjar en jämnt könsfördelad ekonomisk utveckling. bör därför, med bifall till motion 2013/14:U316 (MP), tillkännage för regeringen att genusbudgetering som standardverktyg i handelspolitiken kan vara ytterligare en strategi för att bidra till jämställdhet. Med det sagda tillstyrks den nämnda motionen i den här aktuella delen. Handel och jämställdhet, punkt 10 – motiveringen (V) av (V). Jag delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2013/14:U316 (MP) att det är viktigt att stärka jämställdhetsperspektivet i handelspolitiken. Jag har tidigare (bet. 2012/13:NU13) uppmärksammat att kvinnor och män påverkas olika när handelsreglerna förändras. Det finns flera exempel på att handelsliberaliseringar har mer negativa effekter för företag ägda av kvinnor än företag ägda av män, på grund av att kvinnor som är företagare ofta har sämre tillgång till kapital och krediter. Det är därför viktigt att förhandlingar om nya handelsavtal inkluderar analyser ur ett jämställdhetsperspektiv. Jag anser att bör vara ett föregångsland på detta område. Jag anser dock inte att det här aktuella förslaget bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därmed den nämnda motionen i den här aktuella delen. Handel och hållbar utveckling, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 41. För att kunna fasa ut fossila bränslen i transportsektorn kommer biodrivmedel att behöva spela en roll. Det är dock viktigt att dessa biodrivmedel sammantaget minskar klimatpåverkan jämfört med fossila bränslen och att de inte leder till ohållbara sociala eller ekologiska konsekvenser. De hållbarhetskriterier som har tagits fram på EU-nivå behöver skärpas, både vad gäller kraven på direkt klimatnytta och genom att inkludera effekter av indirekt förändring av markanvändning. Därutöver behöver politiken tydligare göra skillnad mellan drivmedel med olika klimatnytta. I enlighet med vad som sägs i motion 2013/14:U316 (MP) anser jag att ska tillkännage för regeringen att EU ska ha stränga kriterier för import av både fast och flytande bioenergi. Med det sagda tillstyrks den nämnda motionen i den här aktuella delen. (), punkt 12 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 2. WTO-förhandlingarna i den s.k. Doharundan har lidit av betydande motgångar men i och med det senaste ministermötet och det s.k. Balipaketet har visst hopp för framtiden väckts. Vi menar att det nu är viktigt att regeringen driver på för att det avtal som nåddes på genomförs samt att de återupptagna förhandlingarna fortskrider med syfte att framför allt förbättra utvecklingsländernas möjligheter att delta i handeln på världsmarknaden utan hämmande handelshinder. Det gäller inte minst ökat marknadstillträde för fattiga länder. Vidare anser vi att öppenheten i WTO behöver förbättras. Framför allt i utvecklingsländerna finns fortfarande en oro för att deras intressen skulle påverkas negativt om enskilda organisationer och nationella parlamentariker ges ökad insyn i och tillträde till WTO:s arbete. Frågan om en trovärdig beslutsprocess i WTO är av stor vikt för hela organisationens och därmed det multilaterala handelssystemets effektivitet och legitimitet. WTO:s roll och arbetssätt måste uppfattas som legitimt av alla dess medlemmar och förtroendet för organisationen måste öka. Vi anser att alla medlemmar ska ges full insyn i pågående arbete i WTO, inklusive fullständig information om informella samråd och om generaldirektörens och sekretariatets aktiviteter. Likaså måste alla medlemmar ges oinskränkt möjlighet att delta aktivt i WTO-arbetet, att göra sin åsikt hörd och att få denna respekterad av övriga medlemmar. Vi anser att det är angeläget att fler steg tas inom WTO i riktning mot ökad offentlighet och tillgänglighet till dokument. Medlemmarna själva kommer troligen även i fortsättningen tvingas ta ett allt större ansvar för att säkerställa öppenhet om sina egna positioner. Det är viktigt att tillämpa största möjliga öppenhet avseende positioner om förhandlingarna i WTO. Med detta tillstyrks motion 2013/14:N424 (S) i den här aktuella delen. Handel, hållbart företagande och rättvisemärkning, punkt 13 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 14. I linje med vad som förs fram i motion 2013/14:N424 (S) anser vi att ett hållbart företagande (CSR) är ett viktigt instrument för att verka för att globaliseringens positiva effekter ska komma alla till nytta. Enkelt uttryckt handlar det om att företag ska ta ansvar för att minimera de negativa och maximera de positiva effekterna av sin verksamhet för t.ex. mänskliga rättigheter eller miljö. De senaste årens positiva lönsamhetseffekter hos företag som jobbar med CSR visar att företagens konkurrenskraft kan stärkas. arbetar storföretag aktivt med ett hållbart företagande, och företag inom alla branscher har en gyllene möjlighet att vinna tillbaka förtroendet hos investerare, kunder och allmänheten. I takt med att konsumenter börjar ställa allt större krav på att veta ursprunget och historien bakom det de köper, ligger det i företagens intresse att visa på att de tar ett både etiskt och socialt ansvar för de produkter eller tjänster de utför. Arbetet med en internationell standardisering vad gäller socialt ansvarstagande fortgår. Även om det är ett icke bindande dokument syftar det till att skapa standardiserad vägledning för hur arbetet med socialt företagande ska bedrivas. Avsikten med vägledningen är att underlätta för organisationer av alla slag att etablera, införa och förbättra sitt sociala ansvarstagande så att det kan bidra till att förbättra arbets- och livsvillkor för människor. Här kommer frågor som etik, sociala förhållanden, arbetsförhållanden, mänskliga rättigheter, barns rättigheter och miljöpåverkan i fokus. Standarden ger också bättre möjligheter att jämföra olika organisationers arbete med socialt ansvarstagande. Som EU-medlem är och de svenska skattebetalarna med och finansierar de företag som ansöker och uppfyller kriterierna för EU-stöd. För att företag ska få EU-stöd finns en rad formella föreskrifter men inga tydliga och konkreta krav på att de sökande ska presentera en plan för socialt ansvarstagande. Vi anser att regeringen bör driva på för förändringar i den riktningen för mer konkurrenskraftiga företag under hållbara villkor. Vidare vad gäller rättvisemärkt handel vill vi i linje med vad som sägs i motion 2013/14:N424 (S) fortsätta främja den rättvisa handeln inom ramen för EU-samarbetet. Med rättvis handel menas handel som stärker mindre producenters och små jordägares ekonomiska ställning för att de inte ska marginaliseras i världsekonomin. Det berör i första hand utvecklingsländer. Det handlar om att producenter och anställda ska få en skälig andel av den totala vinsten och om att förbättra de sociala förhållandena för anställda. Begreppet syftar till långsiktig utveckling. Både försäljares och konsumenters deltagande i initiativ för rättvis handel sker på frivillig grund. Genom rättvisemärkning visar vi i praktiken den svenska modellen som står för solidaritet och mänskliga rättigheter även i handelspolitiken. Med detta tillstyrks motion 2013/14:N424 (S) i de här aktuella delarna. Övrigt om internationell handel, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 59, 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2013/14:N391 av (KD) yrkande 2. I likhet med vad som framhålls i motion 2013/14:U316 (MP) anser vi att måste verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal också ska vara förenliga med gällande internationell rätt om mänskliga, sociala och arbetsmässiga rättigheter och säkerställa att miljöhänsyn tas. EU har redan avslutat två förhandlingsrundor med om ett handelsavtal. När avtalet är på plats kommer det att bli det mest omfattande handelsavtal som EU har med något land runt . Kommissionen har också mandat att inleda liknande förhandlingar med , och . Informella samtal pågår även med () om att återuppta förhandlingarna om ett frihandelsavtal med EU. I GCC är bl.a. , och medlemmar. I linje med vad som sägs i motion 2013/14:U203 (V) anser vi att frågor om handel och ekonomiskt samarbete inte kan frikopplas från frågor om folkrätt och mänskliga rättigheter. bör som medlem i EU verka för att kommande associerings- och handelsavtal ska villkoras med respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. Vidare delar vi den åsikt som förs fram i motion 2013/14:MJ424 (V) att bör verka för ett förbud mot import och försäljning av jätteräkor. Jätteräkor (eller , tiger- och kungsräkor) är ett samlingsnamn för stora räkor som lever i tropiska hav. De senaste 15–20 åren har jätteräkornas popularitet som delikatess växt lavinartat i västvärlden, bl.a. i . Dock innebär denna industri att stora områden i , där dessa räkor odlas, drabbas av negativa miljömässiga och sociala effekter. Lokalbefolkningen drivs ofta bort och de betydelsefulla mangroveträsken försvinner. Slutligen vill vi i linje med vad som sägs i motionerna 2013/14:U316 (MP) och 2013/14:MJ468 (V) framhålla att miljöteknik bör ges samma undantag som livsbesparande mediciner har fått genom . För att utvecklingsländer både ska klara av att bromsa sina egna utsläpp av växthusgaser och utvecklas utan att belasta miljön behöver de tillgång till modern miljöteknik. Innovationerna inom förnybar teknik, jordbruk och datamodulering i syfte att förutsäga väder osv. finns ofta koncentrerade hos företag inom den rika världen. När utvecklingsländer vill utveckla tekniker för förnybar energi och hållbar livsstil, t.ex. genom att bygga ut vindkraften, måste de antingen betala dyra patentlicenser eller använda gammal teknik där patenträtten gått ut. Genom att förändra patentlagstiftningen skulle tekniköverföringen gynnas och därför, menar vi, bör uppmana regeringen att verka för detta i internationella klimatförhandlingar. Med detta tillstyrks motionerna 2013/14:U203 (V), 2013/14:U316 (MP), 2013/14:MJ424 (V) och 2013/14:MJ468 (V) i här aktuella delar. Motion 2013/14:N391 (KD) avstyrks i den här aktuella delen. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:55 om statens främjandeinsatser för export. 2013/14:N5 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de statliga främjandeinsatserna för export ska anpassas till de små och medelstora företagens behov och efterfrågan.