bet · H101SfU6 · 2014-04-08 00:00:00 — I motion 2013/14:Sf348 av (SD) begärs ett tillkännagivande om ett poängsystem för beviljande av uppehållstillstånd baserat på kriterier byggda på individens möjligheter att på ett gott sätt ta del av det svenska samhället. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sk376 yrkande 21 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att arbetsgivare ska vara skyldiga att bifoga ett bindande anställningsavtal till ansökan om arbetstillstånd. En arbetstagare som erbjuds sämre lön än utlovats kan välja mellan att acceptera lönen eller att vända sig till myndigheterna och klaga. I sistnämnda fall utvisas arbetstagaren. Förslagen i promemorian Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (Ds 2013:57) om straffsanktioner kommer enligt motionärerna inte att ändra på detta. I samma motion yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om riktlinjer för arbetskraftsinvandring. Arbetsförmedlingens riktlinjer om att det inte får uppstå en koncentration till arbetsplatser där svårigheter att rekrytera kan hänga samman med t.ex. lönesättning bör tillämpas även av . I yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om restriktivitet med arbetstillstånd i de fall anställningen inte avser heltidsarbete. Ju kortare arbetstid enligt anställningsavtalet, desto större risk att arbetsgivaren kräver obetald övertid eller betalar en del av lönen svart. I yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att den som beviljats arbetstillstånd hos en arbetsgivare som har brutit mot anställningsavtalet bör få stanna i för att söka ny anställning hela tillståndstiden ut. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till ett utökat samarbete mellan berörda myndigheter och partsorganisationer på arbetsmarknaden för att bekämpa och beivra människohandel kopplad till arbetskraftsinvandring. I yrkandena 28 och 29 begär motionärerna tillkännagivanden om att regeringen bör återkomma med lagförslag om att papperslösa som försörjer sig genom att arbeta ska avkriminaliseras och att de ska kunna få skadestånd för kränkande behandling. I motion 2013/14:Sf251 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att överväga en förenklad migrationsprövning för utländska anställda som vistas tillfälligt i . Enligt motionärerna uppstår det svårigheter när multinationella företag vill flytta anställda inom koncernen. I motion 2013/14:Sf257 av i (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att underlätta för arbetskraftsinvandring. En översyn bör göras vad gäller möjligheten för personer utanför EU/EES att vistas i för att söka ett lämpligt arbete om den arbetssökande kan försörja sig själv. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om invandring av kvalificerad arbetskraft. Regeringen bör se över möjligheten att införa ett system liknande det danska Greencard scheme för att låta kvalificerad arbetskraft från länder utanför EU/EES vistas i för att söka arbete. I yrkande 3 begär motionären ett tillkännagivande om att underlätta byte från asylansökan till ansökan om uppehållstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring. Det är enligt motionären få som får uppehållstillstånd som arbetskraftsinvandrare vid byte av kö. Det beror delvis på att många har fått återreseförbud i samband med beslutet om avslag på asylansökan. Samma regler bör gälla för den som önskar byta kö som för arbetskraftsinvandrare från tredjeland. Ett återreseförbud bör med andra ord inte automatiskt diskvalificera någon. I motion 2013/14:Sf296 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att utveckla migrationsreglerna för företagande och investeringar. Kriterierna för att få visum är otydliga, och handläggningstiden kan ta . Andra aktörer än bör bedöma affärsplaner för att få en kort handläggningstid och en professionell bedömning. Sanktioner mot arbetsgivare m.m. I kommittémotion 2013/14:A409 av m.fl. (S) begärs i yrkande 25 ett tillkännagivande om vandelsprövning av arbetsgivare som söker tillstånd för migrerad arbetskraft. Den som har skatteskulder eller har missbrukat systemet ska inte få tillstånd. I samma motion yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om sanktionsmöjligheter vid missbruk av beviljade arbetstillstånd. Motionärerna anser att sanktionerna ska vara kännbara. I kommittémotion 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) begärs i yrkande 11 ett tillkännagivande om att arbetsgivare som ansöker om att ta hit arbetskraft från länder utanför EU måste vandelsprövas. I samma motion yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att det måste införas kännbara sanktionsavgifter för arbetsgivare som bryter mot reglerna om arbetskraft från länder utanför EU. I motion 2013/14:Sf325 av m.fl. (S) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att företag som missbrukar systemet ska vidkännas tydliga sanktioner som följer normal rättspraxis. Av utlänningslagen bör det framgå att arbetstagaren har rätt till skadestånd. I samma motion yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att solidaransvar bör införas även för arbetsgivare utanför EU/EES. Företag som är etablerade i och som anlitar bemanningsföretag utanför EU/EES bör ansvara solidariskt för löner m.m. I motion 2013/14:Sf328 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om hur på utnyttjandet av män och kvinnor på den svenska arbetsmarknaden ska kunna stoppas. Motionärerna anser dels att regeringens och de grönas förslag till åtgärder är otillräckliga, dels att migranterna bör få en lönegaranti eller rätt till skadestånd som motsvarar skillnaden mellan utlovad och faktisk lön. I motion 2013/14:Sf352 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att bör ha en lagfäst skyldighet att göra en seriositetsgranskning av arbetsgivaren och arbetserbjudandet, t.ex. om det finns obetalda skatter eller avgifter, och att företagets omsättning och resultat rymmer de anställda som arbetstillstånden avser. m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sk376 yrkande 23 att regeringen återkommer med lagförslag om hur en vandelsprövning av presumtiva arbetsgivare kan utformas. I motion 2013/14:Sf329 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att förbättra bärplockarnas situation och villkor. Svenska bärföretag kan enligt motionärerna avsäga sig ansvar genom att skylla på bemanningsföretagen, som i sin tur gör sig osynliga. Grossisterna är inte arbetsgivare och kan därför inte ställas till ansvar. Granskning försvåras också av luddiga regelverk, och exploateringen av bärplockarna fortsätter. har infört regler som gör huvudentreprenören ansvarig för villkoren i hela kedjan. Enligt motionärerna är det kanske dags att införa detta i . I motion 2013/14:Sf369 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att huvudentreprenörerna ska vara ansvariga för de anställningsvillkor som finns längre ned i arbetsgivar- och löntagarkedjan enligt norsk modell. är det bärplockarna som tar hela risken trots alla löften och s.k. åtaganden från deras arbetsgivare. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf384 yrkande 6 i denna del ett tillkännagivande om behovet av att utöka kvalificeringsperioden för permanent uppehållstillstånd. Förslaget i slutbetänkandet Cirkulär migration och utveckling (SOU 2011:28), som innebär att den som har haft uppehållstillstånd för forskarutbildning under fyra av ska få permanent uppehållstillstånd, bör genomföras. I motion 2013/14:Sf323 av (S) begärs ett tillkännagivande om arbetstillstånd för utländska studenter. migration och utveckling har föreslagit att de utländska studenterna ska få stanna efter avslutade studier för att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Motionären beklagar att regeringen ännu inte har presenterat något förslag. I motion 2013/14:Sf324 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om utländska studenters möjligheter att få tidsbegränsat uppehållstillstånd för att söka arbete samt att regeringen återkommer med förslag som förbättrar förutsättningarna för utländska studenter. Motionärerna anser att man bör se över möjligheten att bevilja tidsbegränsat uppehållstillstånd efter avslutade studier för att kunna söka arbete. I motion 2013/14:Sf211 av Boriana (M) begärs ett tillkännagivande om reglerna för uppehållstillstånd för utländska studenter. Nuvarande system försvårar för utländska studenter som startat eget företag att efter studierna få stanna i och fortsätta att driva företaget. Dessutom är handläggningstid . En översyn krävs enligt motionären. I motion 2013/14:Sf295 av (M) begärs ett tillkännagivande om ökad möjlighet för utländska studenter och forskarstuderande att söka och få arbetstillstånd efter studier vid svenska universitet och högskolor. Perioden som en student får stanna efter examen för att söka arbete bör förlängas. Dessutom bör tiden för forskarstudier, som kan likställas med arbete, räknas in i tiden för att få permanent uppehållstillstånd. En översyn av reglerna behövs. I motion 2013/14:Sf240 av (FP) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av att göra det lättare för utländska doktorander att få stanna i efter examen. Den som inte har ett arbete när studerandetillståndet upphör måste enligt motionären lämna landet. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att göra det lättare för medföljande till utländska doktorander att få arbeta i . Motionären kritiserar det förhållandet att en medföljande familjemedlem till en doktorand inte får något arbetstillstånd. I yrkande 3 begär motionären ett tillkännagivande om att mildra de problem som finns för doktorander på grund av den årliga förlängningen av uppehållstillstånd för studier. handläggningstid för förlängning av det ettåriga studerandetillståndet är ca . I avvaktan på ett nytt tillstånd kan personen inte delta i t.ex. internationella konferenser. I motion 2013/14:Sf282 av (C) begärs ett tillkännagivande om en förlängning av visum för studerande och doktorander med ytterligare efter avslutade studier så att de kan söka arbete i . I motion 2013/14:Sf336 av (C) begärs ett tillkännagivande om behovet av ett särskilt uppdrag att säkerställa att har förutsättningar att kunna attrahera internationella talanger. Bland annat anser motionären att förslaget från Kommittén om cirkulär migration och utveckling om att de utländska studenterna ska få stanna efter examen bör genomföras skyndsamt. Migration är en positiv kraft som bidrar till öppnare och rikare samhällen. Svenska företag agerar i hög utsträckning på en global marknad där arbetskraftens kompetens och kunskaper avgör företagens förmåga att konkurrera. En växande del av arbetskraften blir alltmer rörlig, och förmåga att attrahera arbetskraftsinvandrare är en avgörande framtidsfråga. Den svenska befolkningen blir allt äldre, och många äldre har redan lämnat arbetslivet. står inför en situation där antalet pensionärer ökar i förhållande till den arbetande befolkningen. Behovet av vård och omsorg kommer också att öka till följd av den allt äldre befolkningen. När pensionärerna blir fler måste fler arbeta för att upprätthålla välfärden. Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring, som ett komplement till åtgärder för att ta till vara arbetskraft, kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta denna utmaning. är migrationen, i en alltmer globaliserad värld, en positiv kraft som även bidrar till ett öppnare och rikare samhälle. råder det brist på arbetskraft inom flera yrken och sektorer på arbetsmarknaden. Om ska stå sig i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs enligt utskottets mening ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. infördes, efter en överenskommelse mellan regeringen och de gröna, ett effektivare och mer öppet system för arbetskraftsinvandring i syfte att underlätta rekryteringen av arbetskraft från tredjeland. Reformen har rustat för att på ett bättre sätt attrahera global arbetskraft till landet. En studie från europeiska migrationsnätverket drar slutsatsen att reformen har haft en positiv inverkan på attraktionskraft hos högt kvalificerade och kvalificerade tredjelandsmedborgare. I samband med att de nya reglerna infördes uttalade utskottet bl.a. att det var positivt att regeringen hade föreslagit att den myndighetsbaserade arbetsmarknadsprövningen skulle slopas eftersom den som bäst kan avgöra behovet av att rekrytera arbetskraft från ett tredjeland är den enskilde arbetsgivaren. Utskottet ansåg att arbetsgivarens kompetensbehov tillgodoses bättre och snabbare med en sådan ordning. Utskottet pekade även på att arbetstagarorganisationerna ska yttra sig över löner och andra anställningsvillkor och att , förutom att kontrollera att gemenskapsföreträdet respekteras, ska kontrollera att de villkor som erbjuds inte är sämre än vad som gäller för arbetstagare i (bet. 2008/09:SfU3). har emellertid inget uppdrag att, efter det att arbetstillstånd har beviljats, följa upp tredjelandsmedborgares anställning och kontrollera att exempelvis nivån på lönen är tillräcklig. För att arbetstillstånd ska beviljas ställer dock högre krav på arbetsgivare med verksamhet som har pågått än (nystartad verksamhet) och inom vissa uppräknade branscher. Anställningsvillkor och lön ska vara på minst samma nivå som svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom yrket eller branschen. Vidare ska lönen uppgå till . För vissa branscher krävs att arbetsgivaren redovisar hur företaget klarar av att garantera lönen för den person som söker arbetstillstånd. Arbetsgivaren ska också visa skattekontoutdrag om personer från länder utanför EU/EES har anställts tidigare. Till dessa högre krav hör även att nystartade företag som är registrerade i ett land utanför EU/EES och som har verksamhet i måste ha en filial registrerad här. Det är filialen som har ansvar för att redovisa vilka anställningsvillkor som gäller i anställningserbjudandet och som vid behov lämnar uppgifter om anställningen till . Av årsredovisning framgår att gjorde ett flertal insatser för att bredda medarbetarnas kompetens för att upptäcka och motverka missbruk. Bland annat fick samtliga medarbetare som handlägger arbetstillstånd utbildning av i företagsekonomi och skattelagstiftning för att bättre kunna identifiera oseriösa arbetsgivare. Därtill kommer att regeringen och de gröna presenterade flera förslag till åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring. I departementspromemorian Åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (Ds 2013:57) föreslås bl.a. att det införs en sanktionerad skyldighet för arbetsgivare att lämna uppgifter till om de anställningsvillkor som gäller för utländska arbetstagare som beviljats arbetstillstånd enligt reglerna för arbetskraftsinvandring och att verket löpande ska kunna utföra efterkontroller av beviljade arbetstillstånd. Vidare föreslås att ska medges direktåtkomst till uppgifter i vissa databaser hos bl.a. och , bl.a. för att kontrollera en arbetsgivares seriositet, om han eller hon betalar skatter och avgifter för de anställda och om det finns ekonomiska förutsättningar att ha en utländsk arbetstagare anställd. Det föreslås också att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för arbete ska återkallas för en utlänning som har beviljats arbetstillstånd om förutsättningarna för arbetstillståndet är uppfyllda. I samband därmed föreslås att en utlänning vars anställning upphört ska få på sig, i stället som , att söka en ny anställning och nytt arbetstillstånd utan att uppehållstillståndet återkallas. Utskottet anser att utgångspunkten måste vara att det är lätt att komma till för att arbeta. Emellertid är det av stor vikt att missförhållanden och utnyttjandet av invandrad arbetskraft motverkas. Utskottet ser därför positivt på att åtgärder planeras för att minska missbruk av systemet med arbetskraftsinvandring. Utskottet anser dock inte att det finns anledning att föregripa regeringens beredning av förslagen i Ds 2013:57 och avstyrker därför motionerna 2013/14:Sf325 (S) yrkande 2, 2013/14:Sf333 (S), 2013/14:Sk411 (S) yrkande 12 och 2013/14:A409 (S) yrkandena 23 och 24. I avvaktan på nämnda förslag är utskottet inte berett att föreslå att ta initiativ till andra åtgärder. Motionerna 2013/14:Sf325 (S) yrkande 4, 2013/14:Sf367 (S), 2013/14:Sk376 (V) yrkandena 22, 24–26, 28 och 29, 2013/14:Sf251 (M), 2013/14:Sf348 (SD), 2013/14:Sf257 yrkandena 1 och 2 och 2013/14:Sf296 (M) avstyrks därför. Inte heller är utskottet berett att förorda en begränsning av den behovsprövade arbetskraftsinvandringen och en återgång till det tidigare systemet med arbetsmarknadsprövning för lågutbildad arbetskraft. Motionerna 2013/14:Sf10 (SD) i denna del och 2013/14:A399 (SD) yrkande 14 avstyrks därför. En ansökan om uppehållstillstånd för arbete ska enligt huvudregeln ha lämnats in och vara beviljad före inresan till . För asylsökande som har fått avslag på sin ansökan finns en möjlighet att frångå huvudregeln om det exempelvis skulle innebära en olägenhet för en arbetsgivare eller anses som oskäligt mot den enskilde och hans eller hennes familj. Emellertid föreslås i proposition 2013/14:213 Cirkulär migration och utveckling som bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna bl.a. att det ska bli enklare för en asylsökande som fått avslag på sin asylansökan att byta spår. Förslaget innebär att det nuvarande kravet på sex månaders anställning för att uppehållstillstånd för arbete ska kunna beviljas en utlänning som fått avslag på sin asylansökan ändras till fyra månaders anställning. Utskottet ser inte något skäl att förorda ytterligare förändringar av reglerna för s.k. spårbyte. Motion 2013/14:Sf257 (M) yrkande 3 avstyrks därmed. Vad gäller frågan om utökad kvalificeringsperiod för permanent uppehållstillstånd kan utskottet konstatera att regeringen i proposition 2013/14:213 föreslår att bestämmelsen om permanent uppehållstillstånd till en utlänning som haft uppehållstillstånd för arbete eller EU-blåkort i sammanlagt ska ändras så att tidsperioden under vilken kravet ska vara uppfyllt förlängs från fem till . Vidare föreslås att den sammanlagda tillståndstiden för arbetstillstånd som beviljas enligt reglerna för arbetskraftsinvandring ska få vara längre än om det finns särskilda skäl, dock inte längre än . Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa behandlingen av propositionen och avstyrker därmed motion 2013/14:Sf384 (S) yrkande 6 i denna del. Utskottet har förståelse för att flera av motionärerna önskar stärka migrerande arbetstagares rättsliga ställning. Utskottet vill därför erinra om att grundläggande skyddsregler inom arbetsmiljö och arbetsrätt, exempelvis arbetstidslagen, i betydande delar kan tillämpas. Med det anförda och med hänsyn till vad utskottet anfört ovan om efterkontroller m.m. avstyrks motionerna 2013/14:Sf325 (S) yrkande 1, 2013/14:Sf368 (S), 2013/14:Sk411 (S) yrkande 10 och 2013/14:Sk376 (V) yrkande 21. Sanktioner mot arbetsgivare m.m. Utskottet konstaterar att arbetskraftsinvandringen ökar och att allt fler beviljas arbetstillstånd. Som framgår av regeringens skrivelse beviljades 2011 arbetstillstånd till 14 722 personer från tredje land. 2012 var motsvarande siffra 16 543. januari–beviljades 10 211 sådana arbetstillstånd. Utskottet ser mycket positivt på att antalet arbetstillstånd ökar eftersom arbetskraftsinvandringen vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin och tillför ny kunskap och erfarenhet till , där arbetskraften blir allt äldre. Liksom inom övriga EU finns dock i problem med oseriösa arbetsgivare som utnyttjar personer som vistas här utan arbets- eller uppehållstillstånd. Dessa personer saknar olika former av skyddsnät och är ofta mycket utsatta. En hel del har gjorts för att motverka oseriösa arbetsgivare. Exempelvis införde särskilda utrednings- och beviskrav för vissa branscher, bl.a. städbranschen, och hotell- och restaurangbranschen, samt för nystartade verksamheter inom alla branscher. Det innebär att arbetsgivarna bl.a. ska kunna visa att det finns förutsättningar att betala lön för den tid som anställningserbjudandet gäller. Vidare införde ett permanent och utvidgat system för att certifiera företag som har ett återkommande behov av arbetskraft från länder utanför EU/EES och som har visat att de sköter sina åtaganden på ett korrekt sätt. Företaget ska t.ex. erbjuda anställningsvillkor i nivå med svenska kollektivavtal eller vad som är normalt inom branschen. Det har även införts ett straffrättsligt ansvar för arbetsgivare som anställer utlänningar som inte har rätt att vistas i eller som saknar föreskrivet arbetstillstånd. gäller att arbetsgivare i sådana fall kan straffas med böter eller, när omständigheterna är försvårande, till fängelse i högst . Arbetsgivare kan vidare åläggas att betala en särskild avgift. infördes en särskild lag (2013:644) som ger utlänningar utan rätt att vistas i rätt till lön och annan ersättning för utfört arbete. Utskottet vill även peka på att enligt regleringsbrevet ska utarbeta allmänna råd till arbetsgivare om kontroll vid anställning av utlänningar och i övrigt vidta åtgärder för att öka stödet till arbetsgivare avseende sådan kontroll. Uppdraget ska redovisas . Som redan nämnts har regeringen och de gröna presenterat förslag till åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (Ds 2013:57). Bland annat lämnas förslag om efterkontroller, straffsanktionerad uppgiftsskyldighet för arbetsgivare avseende anställningsvillkor samt direktåtkomst för till vissa myndigheters databaser. Utskottet konstaterar att mycket redan gjorts eller kommer att göras för att komma till rätta med missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring såsom skenanställningar eller att utlänningen inte fått den lön eller andra anställningsvillkor som utlovats och som legat till grund för de beviljade arbetstillstånden. Utskottet ser därför inte något skäl för att nu ta initiativ till ytterligare åtgärder. Mot bakgrund härav och då det inte finns skäl att föregripa regeringens beredning av förslagen i Ds 2013:57 avstyrker utskottet motionerna 2013/14:409 (S) yrkandena 25 och 26, 2013/14:Sf325 (S) yrkandena 3 och 5, 2013/14:Sf328 (S), 2013/14:Sf352 (S), 2013/14:Sk411 (S) yrkandena 11 och 13 och 2013/14:Sk376 (V) yrkande 23. införde särskilda riktlinjer för arbetstillstånd för bärplockare från länder utanför EU. De innebär bl.a. krav på garanterad lön också när det är ont om bär och att bärföretagen ska kunna visa att förutsättningar finns att organisera arbetet när det gäller mat, logi och transportmedel. Anställningsvillkoren ska vara på minst samma nivå som svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom yrket eller branschen. Arbete ska erbjudas i sådan omfattning att lönen är före skatt. Arbetsgivaren ska visa att lön har betalats ut till tidigare bärplockare och redovisa hur företaget klarar av att betala den erbjudna månadslönen även vid dålig tillgång på bär eller i det fall att arbetstagaren inte klarar av att plocka bär motsvarande den erbjudna månadslönen. Enligt riktlinjerna måste ett svenskt företag som köper tjänsten bärplockare från ett utländskt företag ha en filial i . Det är arbetsgivaren respektive uppdragsgivaren i som ska garantera vilka anställningsvillkor som gäller. Om arbetstagaren är anställd av ett utländskt bemanningsföretag som inte har verksamhet i gäller det s.k. bemanningsavtalet oavsett om kollektivavtal är tecknat eller inte. Det innebär att de som arbetar hos ett bemanningsföretag eller uthyrningsföretag skyddas av ett kollektivavtal i likhet med den övriga arbetsmarknaden. riktlinjer för bärplockare gäller dock inte EES-medborgare. De omfattas av den fria rörligheten inom EU och behöver därför inte något uppehålls- eller arbetstillstånd eftersom de har rätt att vistas och arbeta i . EES-medborgare har uppehållsrätt här, om vissa villkor är uppfyllda. Detta innebär att inte kan kontrollera villkoren i anställningserbjudandet för de bärplockare som kommer från EES-länder.