bet · H201KU1 · 2014-11-28 00:00:00 — statsbesök, resor, transporter och personal. Anslaget täcker också sådana lev- nadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefsfunktionen. Hovstaten består av , och In- Slottsstaten omfattar Husgerådskammaren, inklusive Bernadottebiblio- teket, och . Husgerådskammaren svarar för förvaltningen, underhållet och vården av de kungliga slottens konstverk, möbler och andra svarar för tillsynen och förvaltningen av de kungliga slotten med tillhörande byggnader och parkanläggningar. ansvarar ämbetet för visningsverksamheten vid de kungliga slotten. Regeringsformen innehåller inga bestämmelser om hovet. höll departementschefen, i likhet med Grundlagberedningen, att hovet bör stå utanför den statliga förvaltningsorganisationen (prop. 1973:90 s. 176). Den senaste övergripande översynen av regeringsformen gjordes av den parlamentariskt sammansatta kommittén (SOU Grunderna för statsskick och att är en monarki ingick dock inte i kommitténs uppdrag. Lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Enligt 3 § första stycket 4 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska i enlighet med vad som närmare föreskrivs i 5 § samma lag granska årsredovisningen för bl.a. slottsstaten. Av 5 § första stycket framgår att granskningen ska ske i enlighet med god revisionssed och ha till syfte att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillför- litliga och räkenskaperna rättvisande samt – med undantag för granskningen av redovisningen för bl.a. slottsstaten – om ledningens förvaltning följer till- lämpliga föreskrifter och särskilda beslut (årlig revision). I förarbetena till nämnda lag anges bl.a. att för att hovets medelsbehov ska kunna bedömas har regeringen ett behov av att få en redogörelse för hur de tilldelade medlen har använts (prop. 2001/02:190 s. 73 f.). Den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen om revision av statlig verksamhet m.m. utförs av en extern revisor. Överenskommelser mellan regeringen och Hovet ska, enligt en överenskommelse som träffades med regeringen , lämna en berättelse över den samlade verksamheten (prop. 1 s. 13). Enligt överenskommelsen ska tyngdpunkten i verksamhetsberättelsen läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller slottsstaten, medan övrig verksamhet behandlas översiktligt. Verksamhetsberättelsen ligger sedan till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Av det totala anslaget tillförs hovstaten och slottsstaten . Anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten grundar sig på relationen mellan deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln ska gälla långsiktigt och inte justeras av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. har anslagsfördelningen inte ändrats. enades regeringen och om att komplettera överenskommelsen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 s. 51). Enligt kompletteringen ska som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan hovstaten och slottsstaten större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. Därutöver ska information ges om de olika organisatoriska enheterna inom hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten. I denna del ska samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Dessutom ska anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . tillkännagav att regeringen skulle genomföra en översyn av överenskommelsen med (bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:56). Översynen angavs syfta till att verka för en ökad insyn i hovstaten, men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. enades regeringen och om att komplettera överenskommelserna , och som en följd av detta i viss mån ändra den senare, när det gäller insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten (prop. 2013/14:1 utg.omr. 1 s. 19). Enligt överenskommelsen kommer den ekonomiska redogörelsen i verksamhetsberättelsen för hovstaten att bli utförligare än tidigare, och redogörelsen kommer att bestå av en uppställning som liknar den redogörelse som lämnas för slottsstaten. Det innebär att uppställningen inte längre kommer att ange de organisatoriska enheterna inom hovstatens andel av de sammanlagda kostnaderna för hovstaten utan i stället kommer att bestå av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter. I propositionen underströk regeringen att den nu träffade överenskommelsen inte ändrar ordningen i vissa särskilt uppräknade avseenden. Hovet ska alltjämt stå utanför den statliga förvaltningsorganisationen (jfr prop. 1973:90 s. 176), och den verksamhet som hovstaten bedriver omfattas inte av lagen om revision av statlig verksamhet m.m. Vidare omfattas hovstaten varken av bestämmelserna i anslagsförordningen (2011:223) om bl.a. prövning av anslagssparande och indragning av anslag, eller av andra delar av det ekonomiadministrativa regelverket för myn- digheter under regeringen. Dessutom ska Kammarkollegiet alltjämt betala ut anslagsmedlen engångsvis efter rekvisition. I Budgetpropositionen framhålls att i enlighet med den överenskommelse som träffats mellan regeringen och består den ekonomiska redovisningen av hovstatens verksamhet av resultat- och balansinformation samt kommentarer i form av tilläggsupplysningar och noter (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1 s. 18). Det sägs vidare att redovisningen för hovstaten följer vedertagna principer och i tillämpliga delar de principer som tillämpas för slottsstaten. I propositionen framhåller regeringen den finansiella informationen som redovisas i hovets verksamhetsberättelse. Bland annat finns en resultatredovisning för hovstaten där samtliga intäkter redovisas. Det gäller såväl anvisade medel från staten som de övriga intäkter som följer av hur verksamheten är organiserad. Därtill kommer att kostnader finns redovisade uppdelat på olika större kostnadsslag, och det årliga nettoresultatet framgår. Vidare finns i hovets verksamhetsberättelse en balansräkning över hovstatens tillgångar och skulder, en sammanställning av väsentliga uppgifter om bl.a. anställda vid hovstaten och tilläggsupplysningar och noter med specifikationer av hovstatens intäkter och kostnader. Vid anslagsbehandlingen för /96 förklarade att det inte hade något att invända mot regeringens förslag om ett nytt samlat anslag för statschefen, benämnt Kungliga hov- och slottsstaten. Utskottet framhöll vikten av att regeringens anslagsberäkning redovisades på ett sådant sätt att den gav tillräckligt underlag för bedömning av medelsbehovet. För att underlätta uppföljningen och utvärderingen i detta avseende ansåg utskottet att regeringen fortsättningsvis i budgetpropositionen borde redovisa hur tilldelade medel hade använts (bet. 1994/95:KU32 s. 3). konstaterade att hovet och regeringen hade kommit överens om att Riksrevisionsverket3 även i fortsättningen skulle granska och Husgerådskammaren, men att apanagedelen, inklusive , skulle undantas härifrån. För att framtida medelsbehov skulle kunna bedömas hade hovet och regeringen också kommit överens om att hovet skulle lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Utskottet, som såg med tillfredsställelse på att en överenskommelse nåtts, avstyrkte en motion där det begärdes att de delar av apanaget som inte utgick som arvode till kungafamiljen skulle underkastas redovisning och revision på samma sätt som andra statsutgifter (bet. 1996/97:KU1 s. 9). behandlade motioner om insyn i hovstaten (bet. 2011/12:KU1). Utskottet fick då information från företrädare för och hovet om bl.a. redovisningen av anslagets olika delar, gränsdragningen mellan de delar i hovstaten som omfattas av överenskommelsen och de delar som inte omfattas samt de rättsliga och konstitutionella förutsättningarna för eventuella ändringar i den nuvarande överenskommelsen. Utskottet ansåg att det fanns förutsättningar för att, inom ramen för de gällande konstitutionella och rättsliga regelverken, genomföra en översyn av den överenskommelse om redovisning av anslaget till hovstaten som träffats mellan regeringen och (s. 20). En sådan översyn borde enligt utskottet verka för en ökad insyn i hovstaten men respektera statschefens privata sfär och inte utgöra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Mot bakgrund av detta tillstyrktes motionerna, och utskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringen att genomföra en översyn av den nuvarande överenskommelsen som träffats mellan regeringen och om redovisningen av hovstatens verksamhet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:56). Även behandlade utskottet ett motionsyrkande om insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet (bet. 2012/13:KU1). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att en översyn om ökad insyn i hovstaten bereddes inom (s. 16). Utskottet framhöll att det inte önskade föregripa den pågående beredningen och avstyrkte därför motionsyrkandet. Ett motionsyrkande om ökad insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet behandlades även av utskottet (bet. 2013/14:KU1 s. 19). Utskottet konstaterade att regeringen och har enats om att komplettera överenskommelserna . Den kompletterande överenskommelsen borde enligt utskottet innebära ökad insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten, vilket är i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet borde erfarenheterna av den nya ordningen som överenskommelsen innebär avvaktas innan frågan prövas på nytt, och med anledning av detta avstyrktes motionsyrkandet. När det gäller frågan om ökad insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet konstaterar att regeringen och har enats om att komplettera överenskommelserna . Den kompletterande överenskommelsen bör innebära ökad insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för hovstaten, vilket är i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör erfarenheterna av den nya ordningen som överenskommelsen innebär avvaktas innan frågan prövas på nytt. Motion 2014/15:61 (V) yrkande 2 avstryks därför. Utskottet konstaterar när det gäller motionsyrkandet om granskning att myndigheten i enlighet med vad som närmare före- skrivs i lagen om revision av statlig verksamhet m.m. granskar årsredovis- ningen för slottsstaten och att den verksamhet som hovstaten bedriver inte om- fattas av granskning. Vidare noterar utskottet att det sker en uppräkning av anslaget till följd av pris- och löneomräkning och att utskottet tagit ställning till föreslaget belopp för anslaget 1:1 Kungliga hov- och slotts- Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2014/15:2494 (SD) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om organisering. Jämför reservation 3 (V). m.fl. (V) efterlyser i kommittémotion 2014/15:163 yrkande 1 en samordning av alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Motionärerna anför bl.a. att regionernas framtid i hög grad beror på vilka insatser som staten beslutar om inom olika politikområden. An- svaret för landsbygds- och regionalpolitiken ligger på flera departement, vilket motionärerna menar är olyckligt. En bättre samordning av alla politikområden som rör landsbygdens utveckling menar de är nödvändigt. Därför bör regeringen få i uppdrag att samordna alla landsbygds- och regionalpolitiska frågor i . Detta bör enligt motionärerna som sin mening ge regeringen till känna. har behandlat motioner om organisering och frågor som hänger samman med detta. Senast vid förra årets budgetbehandling ansåg utskottet alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering (bet. 2013/14:KU1 s. 42). anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering. Därmed avstyrks motion 2014/15:163 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden som rör utrikesförvaltningens organisation m.m. Jämför reservation 4 (V). I kommittémotion 2014/15:81 yrkande 9 begär m.fl. (V) att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att arbeta för att öka jämställdhetskompetensen på svenska ambassader och andra utlandsmyndigheter. Motionärerna konstaterar att personalen vid ambassaderna skriver rapporter om situationen för mänskliga rättigheter och tar fram underlag för samarbetsstrategier för utvecklingsarbetet. Vid detta arbete är det enligt motionärerna viktigt att det finns en tydlig analys utifrån ett könsmaktsperspektiv, och för att en sådan analys ska kunna göras måste personalens kompetens höjas. m.fl. (V) yrkar i kommittémotion 2014/15:140 yrkande 9 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska representationen i omgående bör upphöra. Motionärerna anför bl.a. att har representation i , inklusive en ambassadör. Då inte är medlem i Nato är en sådan representation enligt motionärerna orimlig. I motion 2014/15:2312 begär (KD) att tillkännager för regeringen att ska öppna en ambassad i . Motionären anser att en svensk ambassad i skulle underlätta för näringslivsutbyte mellan länderna och för arbete och delaktighet i pågående demokratibygge. (KD) begär i motion 2014/15:2400 att öppnar en permanent ambassad i . Motionären anser att en permanent svensk ambassad i skulle underlätta för näringslivsutbyte och för arbete och delaktighet i den viktiga fredsprocessen för . Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds därför av . Utskottet har framhållit att det är angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att, i den mån det behövs, det kommer att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig vid beredningen av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23 s. 49). har avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på samma grund som utskottet enligt ovan avstyrkt motioner om Regerings- kansliets organisering (t.ex. bet. 2013/14:KU1 s. 42). Det vill säga att utskottet har ansett att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör har i ett yttrande, som finns i bilaga 6, lämnat synpunkter på bl.a. ovan redovisade motioner. När det gäller motionsförslaget om att kompetensen i jämställdhet ska öka på svenska utlandsmyndigheter konstaterar utrikesutskottet att beslutskompetensen i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation, utbildning av utrikesförvaltningens personal och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen t.ex. i fråga om jämställdhets- och mångfaldsfrågor ligger hos regeringen eller myndigheter som lyder under regeringen. Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund inte uppgift att göra tillkännagivanden enligt motionärernas förslag i frågor av denna typ. Utskottet understryker dock vikten av att frågor om jämställdhet och mångfald genomsyrar hela verksamhet. Vidare konstaterar utskottet när det gäller motionsförslagen om att lägga ned Nato representationen i och om att öppna ambassader i respektive att beslutskompetensen enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som ligger under regeringen när det gäller frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och utbildning av personal samt fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen. Sammantaget föreslår utskottet att avstyrker motionerna. I yttrandet finns ett särskilt yttrande (V). anser alltjämt att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. Därmed avstyrks motionerna 2014/15:81 (V) yrkande 9, 2014/15:140 (V) yrkande 9, 2014/15:2312 (KD) och 2014/15:2400 (KD). Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att några av förslag ska vara genomförda tidigare än 2017 och att i lämplig form ska infogas i Myndigheten för radio och tv. Därmed bifalls två motionsyrkanden delvis och avslås två motionsyrkanden. Jämför reservation 5 (SD). (M) begär i motion 2014/15:2017 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avskaffa presstödet och förenkla möjligheterna att driva medieföretag. Av motionen framgår att presstödet i var en tillfällig lösning som infördes för men att presstödet nu snedvrider mediemarknaden, inte bara när det gäller enskilda dagstidningar utan hela medieutrymmet, och i förlängningen kan vara ett hinder för utvecklingen. Motionären anser att det skulle vara en positiv utveckling för medier om beslutar att avveckla presstödet under exempelvis en tvåårsperiod. Även (SD) yrkar i motion 2014/15:2748 att presstödet ska avskaffas. Motionären anför bl.a. att presstödet till följd av den digitala utvecklingen har spelat ut sin roll på medieområdet. (C) begär i motion 2014/15:2789 att tillkännager för regeringen att det befintliga presstödssystemet bör revideras på så sätt att dagstidningar i digital form likställs med dagstidningar i pappersform. Motionären framhåller att dagens presstödssystem inte är anpassat till de snabba förändringarna på tidningsmarknaden. För att en dagstidning ska beviljas presstöd måste en rad kriterier vara uppfyllda. Dessa kriterier innebär enligt motionären att det är svårt för tidningsföretagen att rationalisera sina kostnader. Ett nytt presstödssystem kan vara på plats först och löser alltså enligt motionären inte de akuta problem som många tidningsföretag har . Motionären pekar på att i sitt betänkande bl.a. föreslår att läsarintäkter från papperstidningsprenumeranter och digitala prenumeranter ska behandlas lika i ett intäktsbaserat stödsystem. Enligt motionären slipper de stödberoende dagstidningarna med en sådan modell höga distributionskostnader. Motionären hänvisar också till att företrädare från tidningsbranschen har föreslagit att antalet utgivningsdagar för papperstidningen ska begränsas. Ett sådant förslag innebär enligt motionären att en dagstidning kan ges ut i pappersform och endast i digital form andra dagar . I kommittémotion 2014/15:2466 yrkar m.fl. (M, C, FP, KD) att tillkännager för regeringen att ska införlivas i Myndigheten för radio och tv (yrkande 2). Motionärerna anför i denna del att det är viktigt att kontinuerligt se över myndighetsorganisationen och att skattebetalarnas pengar ska användas omsorgsfullt och effektivt. denna ambition föreslår motionärerna att ska införlivas i Myndigheten för radio och tv. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Bestämmelser om presstöd finns i presstödsförordningen (1990:524). har i uppgift att pröva ansökningar om presstöd. är en nämndmyndighet. Myndighetens organisation och verksamhet regleras närmare i myndighetsförordningen (2007:515) och förordningen (2007:1191) med instruktion för . Av 1 § förordningen med instruktion för följer att nämndens huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. Vidare ska myndigheten följa och analysera utvecklingen inom dagspressen. ska rapportera till regeringen om den ekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper, förändringar i tidningsägandet samt övriga väsentliga förändringar inom dagspressen (2 § förordningen med instruktion för ). Myndigheten ska också följa upp och till regeringen redovisa kostnader och kostnadsutveckling för tidningsdistributionen samt distributionsföretagens prissättning av distributionstjänsten. Av 14 § myndighetsförordningen framgår att nämnden i en nämndmyndighet ska bestå av det antal ledamöter som regeringen bestämmer, att en av ledamöterna ska vara ordförande och att en av ledamöterna ska vara vice ordförande. Regeringen utser ledamöterna för en bestämd tid (22 § myndighetsförordningen). Av 4 § förordningen med instruktion för följer att nämnden ska ha högst elva ledamöter och att det för varje ledamot ska finnas en personlig suppleant. Enligt gällande praxis ska alla partier i vara representerade i nämnden, ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare, förste vice ordföranden ska ha en forskarprofil och andre vice ordföranden ska ha kompetens från tidningsbranschen. Enligt förordningen med instruktion för ska det vid nämnden finnas ett kansli. har och Myndigheten för radio och tv sina lokaler i i . De båda myndigheterna har en gemensam entré och delar också vissa lokalytor. hade fem anställda, varav en kanslichef, tre handläggare och en registrator/kansliassistent. Kanslichefen utses av regeringen. Regeringen konstaterar i Budgetpropositionen att den ekonomiska situationen för dagspressen är svår, att de driftsstödsberättigade tidningarna hör till de mest drabbade och att det redaktionella samarbetet mellan tidningar har fortsatt (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17 s. 160). Krav på redaktionell självständighet för att säkerställa en redaktionell mångfald har därför enligt regeringen aktualiserats. Distributionsstödet har sjunkit , vilket enligt regeringen innebär att stödets relativa betydelse har minskat. Re- geringen bedömer att arbete bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Det nuvarande presstödssystemet utformades dock i då förutsättningarna för dagspressen var helt andra än . Re- gleringens utformning är därför enligt regeringen inte optimal. Regeringen framhåller i propositionen att den avser återkomma till med förslag för att säkra att det finns ett väl fungerande presstöd. beslutade regeringen att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behovet av stöd till dagspressen och utifrån denna översyn lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Kommittén, som antog namnet , överlämnade sitt slutbetänkande . Betänkandet Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66) innehåller bl.a. förslag till utformning av ett framtida stödsystem. Av propositionen framgår att betänkandet har remitterats och att ärendet bereds i . utredningar och pågående arbete i när det gäller Den administrativa hanteringen av presstödet har inte upptagit någon framträdande plats i de politiska överväganden som gjorts kring presstödet , och det slogs tidigt fast att besluten om presstöd skulle fattas av en nämnd sammansatt av ämbetsmän och representanter för samtliga riksdagspartier (SOU 2013:66 s. 412). inrättades ett särskilt kansli med ett mindre antal tjänstemän och med det uttalade politiska målet att verksamheten skulle vara av begränsad omfattning, och det är i huvudsak denna administration av presstödet som fortfarande gäller. Frågan om position som självständig myndighet har diskuterats i olika sammanhang . I departementspromemorian Översyn av vissa mediemyndigheter – en effektivare administration (Ds 2009:4), som behandlade flera olika mediemyndigheter, föreslogs att skulle avvecklas och att myndighetens uppgifter skulle tas över av en ny, samlad myndighet på medieområdet. Som skäl för förslaget i denna del framhölls bl.a. att det vore lämpligt om frågorna om presstödet hanterades inom den nya myndigheten, att det för handläggningen av presstödet var en fördel om en ansvarig myndighet hade en bred kunskap om den svenska mediemarknaden och att det kollektiva beslutsfattan- det av ledamöter med en särskild sakkunskap på området dock borde vara Mot bakgrund av det anförda föreslogs att skulle bli ett särskilt beslutsorgan inom den nya myndigheten. Bland remissvaren gick uppfattningarna isär. Relativt många tillstyrkte el- ler hade inga invändningar mot promemorians samlade förslag. t.ex. flera juridiska instanser. Bland de som uttryckligen stödde förslaget om