· H101FiU27 · 2014-02-19 16:13:01 — Jag vill välkomna och tycker att det är bra att nu också sätter ned foten i frågan. Det är riktigt bra att det är nu är fler partier i som är emot till exempel inhumana slaktmetoder, exempelvis sådana där djuret inte bedövas före slakt.Jag står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer och vårt särskilda yttrande men för tids vinnande yrkar jag bara bifall till reservation 5. Hälften av statens, kommunernas och landstingens samlade utgifter förutom transfereringar spenderas på att köpa varor och tjänster av det privata näringslivet. Enligt tidningen handlar det om drygt 800 miljarder . Det visar på betydelsen av ett starkt skattefinansierat välfärdssamhälle.Dagens Samhälle släppte för sedan en rapport där de skrev: "Somliga brukar raljera om den 'ofantliga sektorn'. Man kan lika gärna tala om en ofantlig, skattefinansierad, konjunkturokänslig inhemsk marknad som är vidöppen för det privata näringslivet. Ett ankare i en turbulent ekonomi. "Det visar på betydelsen för det privata näringslivet av den offentliga sektorn. Det offentliga är det privatas största enskilda kund. Det kan vara värt att komma ihåg när högern drömmer om ofantliga skattesänkningar, gärna på lånade pengar. Det får konsekvenser i både sämre kvalitet i välfärden och mindre beställningar av det privata näringslivet.Lagen om offentlig upphandling är därför ett oerhört viktigt redskap som tyvärr förhindrar utveckling, inte minst i form av krav på sociala rättigheter och kollektivavtal samt i form av skatteundandragande och försvårande av lokal landsbygdsutveckling.Nu pågår ett arbete på nationell nivå och på EU-nivå för att se över lagstiftningen. Det är absolut nödvändigt. , före detta kommunalråd i , har dragit frågan långt och ifrågasatt hela lagens existens. Han menar att kommunallagen i stället skulle kunna gälla även i en upphandling.Den frågan är värd att ställa, inte minst mot bakgrund av den enorma byråkratin, dess kostnader, såväl ekonomiska som sociala, och den utslagning av mindre företag som sker. Därför är det så viktigt att lagen om offentlig upphandling ändras.Vi vill att lagen ändras så att det ska gå att ställa krav på kollektivavtal i upphandlingarna. Det har högern motarbetat här i , trots att de säger sig stå bakom den svenska modellen. För skattefinansierade välfärdstjänster kommer det inte att finnas några EU-rättsliga hinder mot att kommuner och landsting kräver att leverantören har kollektivavtal, anser Kommuner och Landstings jurister, . Men allt kommer att bero på hur väljer att införa det nya direktiv som har kommit från EU.Vi kommer att göra vad vi kan för att det ska införas i svensk lagstiftning. Det ger oss möjligheter att använda skattepengar på ett rimligt sätt. Det är inte rimligt att skattepengar används för att dumpa löner, sociala avgifter, pensioner med mera. Dessutom, fru talman, är det endast i av upphandlingarna som det ställs krav enligt arbetsmiljölagen, så inte ens det funkar i dag.Därmed yrkar jag bifall till reservation 3 om rätt att ställa krav på kollektivavtal genom lagstiftningen.Vi vill också att huvudentreprenören ska vara skyldig att garantera hela kedjan av alla underleverantörers skatter och avgifter. Då skulle vi komma bort från fusk och dumpade löner och få bättre arbetsvillkor. har svårt att få information om vilka utländska företag som bedriver verksamhet här och kan därför inte heller utreda om de är skatteskyldiga. Ett huvudentreprenörsansvar tycker vore rimligt att införa i svensk lagstiftning.Vi vill också se över rätten till överklagan och till exempel införa att en överklagan ska vara inlämnad redan innan beslutet om vem som ska få kontraktet är taget. Är kriterierna fel är de det oavsett vem som vinner anbudet, och när företagen får underlaget vet de om det är felaktigt.I överklagas fler anbud än i många andra länder. Vi ligger över genomsnittet. påverkar överklagningsmöjligheterna också utformningen på upphandlingen, då den upphandlande myndigheten inte vågar skriva underlag som utvecklar och stimulerar kvalitet, eftersom risken då är större att upphandlingen överklagas, och då sitter kommunen där utan ett kontrakt och måste finna dyra reservlösningar.Dessutom borde det finnas en specialdomstol för upphandlingar, vilket skulle underlätta både för den upphandlande parten och för det privata företag som överklagar upphandlingen. tar det alldeles för lång tid.Uppföljningarna, som var inne på tidigare, fungerar inte alls i den omfattning som de borde fungera. Endast av upphandlingarna följs upp. Därför behöver det arbetet förstärkas. Det behövs utbildningar av upphandlarna.Beloppsgränserna för när en upphandling måste göras behöver också höjas. har lägre beloppsgränser än genomsnittet i EU. Med högre beloppsgränser skulle det bli lättare att följa upp de upphandlingar man gör eftersom man skulle få färre upphandlingar att följa. Det skulle också innebära lägre kostnader för upphandlingar.Jag var på en debatt för bara någon vecka sedan och blev då kontaktad av en person som hade varit involverad i en upphandling om summan . Den administrativa kostnaden för den upphandlingen var hela , det vill säga en fjärdedel av hela kontraktet. Det är över huvud taget inte rimligt.För oss i är det viktigt att goda exempel på upphandlingar som gynnar det lokala näringslivet och små producenter sprids vidare och att utbildningar genomförs för hur man kan göra för att stimulera det lokala näringslivet.I till exempel har vi sett hur en kommun har bistått lokala producenter - tror jag att det var - genom att lösa deras logistikproblem så att de kan leverera. Då spar man på miljön, gynnar det lokala och förbättrar säkerheten. Man samlar alltså alla små lokala leverantörers varor i en hall, och sedan kör kommunen ut varorna.I liksom i har man delat upp upphandlingarna i mycket mindre enheter. Därför kan nu små leverantörer leverera till det offentliga. Man gör till exempel en upphandling av blomkål, en annan av kött, en tredje av korv och så vidare i stället för en enda stor livsmedelsleverans.Stora upphandlingar leder till sämre konkurrens. Det har visat sig när det gäller mat, vård och omsorg. Det har i sin tur lett till att priserna på varorna har stigit. I finns ett annat bra exempel, och det är den så kallade vita-jobb-modellen som vi vill ska införas i hela landet. Den togs fram i av den rödgröna majoriteten i samarbete med facken. Men högern förkastade den så klart. lever den i , och där gör facken en oerhört viktig insats i kontrollen av dem som har vunnit upphandlingen. Det är exempel som vi vill ska spridas vidare och som man kan använda också i utbildningar som staten kan bistå kommunerna med. Det finns också dåliga exempel. Jag tänkte ta upp ett som är mycket aktuellt och som faktiskt har funnits , och det är som styrs av en borgerlig majoritet och som har upphandlat färdtjänst. Man har använt sig av lägsta pris i stället för det ekonomiskt mest fördelaktiga, som det faktiskt finns möjlighet till. Lägsta pris har inneburit att det företag som har vunnit upphandlingen, Fågelviksgruppen, har lagt ett så lågt anbud att chaufförerna själva får betala för att bolaget har vunnit upphandlingen, det vill säga att de får lägre löner för de tjänster som de utför. Jag har träffat taxichaufförer som jobbar där. är det så att de kan få jobba mer per dag för att få ihop samma lön som de hade innan Fågelviksgruppen vann upphandlingen. Det säger ganska mycket om att man inte har tagit socialt ansvar i vid sin upphandling, och så kan det inte vara. Jag vill också ta upp vårt förslag om att företag registrerade i skatteparadis inte ska kunna få delta i upphandlingar. har antagit en sådan policy, men menar att det inte är möjligt. Vi tycker inte att det är rimligt att företag som lever på skattepengar och som gör allt som de kan för att själva undandra sig skatt ska få delta. Vi vill att en sådan översyn av lagstiftningen görs. Det skulle betyda att många giriga riskkapitalister skulle bli fattigare men skattebetalarna desto rikare. Därför yrkar jag bifall till reservation 11. vill jag ta upp de möjligheter som det nya direktivet innebär. , jurist på Kommuner och Landsting, menar att skattefinansierad vård och omsorg och utbildning är vad EU numera kallar icke ekonomiska tjänster. Det betyder att vi kan ha egna regler och reservera upphandlingar till icke enbart vinstsyftande bolag och utan begränsning . Vi menar att det är extra viktigt att det får genomslag i svensk lagstiftning. Då kan vinstsyftande bolag inte delta i upphandlingarna av vård, skola och omsorg, utan vi får aktörer som är där enbart av rent intresse för verksamheten och inte för att stoppa pengarna i egen ficka. Därför kommer det att vara extra intressant att följa det som händer och hur regeringen kommer att reagera när utredningen läggs fram , där man visar hur EU-direktivet ska införas i svensk lagstiftning. Jag hoppas därför att kommer att kunna svara på vad regeringens hållning kommer att vara i den frågan. Kommer man att ta den möjlighet som EU-direktivet nu öppnar upp för? Vi ska debattera finansutskottets betänkande 27, Offentlig upphandling. Jag vill börja med att yrka avslag på samtliga motioner i betänkandet.Offentlig upphandling är ett stort och viktigt område. Det ser vi också på den mängd motioner som kommit in och som rör ämnet offentlig upphandling.Den offentliga upphandlingen omfattar mellan av svensk bruttonationalprodukt. Ingen annan kund är lika stor som den offentliga sektorn i . Därför finns det mycket att debattera i ämnet, och vi ser att intresset är stort. Man kan se att de 63 motioner som har inkommit visar det. Huvudorsaken till att så många bra motioner blivit avstyrkta beror på att vi inväntar nya förslag på direktiv från den av regeringen särskilt tillsatta slutbetänkande.Professionella upphandlingar är viktiga för att skydda skattebetalarnas pengar och förhindra onödiga kostnader.Upphandlingsstödet kommer att samlas under . tillförs dessutom för att stärka stödet till offentlig upphandling. Detta har till syfte att ge stöd för att skapa bättre upphandlingskompetens. Här skriver man att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling och innovationsupphandling samt även kunskap om miljö och social hänsyn vid upphandlingar behöver förstärkas och koncentreras.Förändringar i direktiven för upphandlingar får stora konsekvenser för både upphandlare och konsumenter. Därför är jag glad att vi inte lättvindigt detaljstyr utan inväntar betänkande.Att kollektivavtal ska vara ett krav liksom att sociala hänsyn ska tas vid upphandlingar är frågor som man tydligt behöver belysa effekterna av, eller rättare sagt oönskade effekter av, innan man tar beslut. Lika viktigt som det är för seriösa företag att ha möjlighet att vara med vid upphandlingar, lika viktigt är det med ett regelverk som inte i onödan exkluderar något av dessa företag från att vara med. Vidare är de offentliga upphandlingarna en riskbransch vad avser mutor och korruption. De enorma mängder varor och tjänster som upphandlas är självklart en attraktiv marknad även för den oseriöse. Därför är kontroll och sunda riktlinjer ett måste.Sociala hänsyn är också viktiga att ta. Offentlig sektor måste ta sitt ansvar för att människor ska ha möjlighet att komma i arbete. Därför kan sociala upphandlingar vara bra kravställare. Att de företag som säljer varor och tjänster till offentlig sektor tar social hänsyn är självklart bra. Men dessutom ska de svenska direktiven vara förenliga med EU-rätt. Även här är det viktigt att veta hur man ska utvärdera. Vi har ännu inte kommit lika långt vad avser att utvärdera sociala som materiella värden.Fru talman! Den svenska nivån på djurskyddet är för oss en självklarhet, och upphandlingar utifrån svenskt synsätt borde vara självklart. Här har vi en lagstiftning som gör det möjligt att ställa stora krav på djurskydd vid upphandlingar.Att miljöhänsyn ska tas vad avser transporter av produkter men också vid tillverkning kommer att finnas med i de nya upphandlingsdirektiven. Ett viktigt synsätt i detta är att titta på hela livscykeln, ett synsätt som är långsiktigt hållbart. Vi går från ett kortsiktigt synsätt att bara se inköpspriset till ett långsiktigt synsätt där kostnaden fördelas på en hel livscykel. Många krav utgår från den lagstiftning som vi har. Det finns dock mycket att göra för att tydliggöra krav och regler hos alla upphandlare. Att tillämpa de krav som lagstiftningen ställer på miljö och transporter behöver dessutom bli möjliga att utvärdera. Här finns det fortfarande mycket att göra.Att små företag ska kunna vara med och leverera varor och tjänster till offentlig sektor är naturligtvis viktigt. Vidare är de små företagens möjligheter att vara med och konkurrera viktiga att ta hänsyn till då man upphandlar. Att upphandlingarna ska vara möjliga att dela upp i mindre delar med flera leverantörer är ett sätt att skapa möjligheter för fler.Vi vet dessutom att många kvinnliga företagare driver små företag. Även här kommer att titta på vilken problematik som finns.Kundvalsreformer som kompletterar upphandlingar är något som behöver ses över. Kundvalsmodeller är bra och har gett många små företag och företag startade av kvinnor en bra marknad. Upphandlingar kontra utmaningsrätt är ett av de förslag flera motionärer har lagt fram. Här har utskottet landat i att ett sådant beslut ändå skulle strida mot det kommunala självstyret. Utmaningsrätten är alltså ett förslag man får driva vidare på den kommunala arenan, och utmaningsrätt finns i 25 svenska kommuner . Jag skulle önska att fler kommuner tog chansen att införa kundvalsmodeller. Socialdemokraterna föreslår att kommuner ges möjlighet att vid upphandling av välfärdstjänster och tillträde till valfrihetssystem begränsa upphandlingen till icke vinstgivande organisationer. Här frågas inte efter levererad kvalitet; här frågas bara efter vinster. Hur ska då företag som är verksamma i välfärden klara en oförutsedd kostnad? Vem ska våga vara företagare i välfärden om man inte får skaffa sig en marginal i företaget? Det måste vara bästa kvalitet för kostnaden vi ser som norm, inte om organisationen är vinstgivande eller inte.Herr talman! Motionerna om att staten ska avstå från att upphandla av företag som har kopplingar till skatteparadis är snart en helt onödig motion. Regeringen har sedan den tillträdde arbetat intensivt med att täppa till möjligheterna att skicka pengar till skatteparadis. Det har varit ett bra arbete som innebär att vi bara har några få länder kvar som staten inte har ömsesidiga avtal med angående beskattning av företag och förmögenhet.Kompetensen hos de svenska kommunerna behöver bli bättre vad avser upphandlingar. Här har en motion från fått gehör, och en stor satsning på förstärkning av kompetensen kommer att göras. Uppdraget har gått till , och som jag tidigare beskrev kommer hela 35 miljoner att satsas på en förstärkning av upphandlingsstödet . Det är en mängd olika kompetensområden som behöver tillgodoses. Juridik, ekonomi, miljö, teknik och socialt ansvarstagande är bara några av de kompetensområden som behöver förstärkas.Också sanktionerna mot och påföljden för den som inte följer lagen om offentlig upphandling behöver en översyn. Självklart är relevanta sanktioner vid övertramp viktiga, inte minst som styrmedel. Också här finns en översyn med i kommande förslag från regeringen. Det behöver tydliggöras vad det är för sanktioner den får som bryter mot upphandlingsreglerna.Att de företag som levererar varor och tjänster till den offentliga sektorn ska följa lagstiftningen är något som är självklart, men det kan vara svårt att kontrollera. Här finns motioner om att införa en modell kallad vita jobb vid offentliga upphandlingar. Också här hänvisar utskottet till slutbetänkande. Vita jobb ska vara självklara, men man behöver titta på om det ska finnas ett specifikt regelverk för det här. I en motion föreslås att telefonitjänster inte ska få upphandlas utanför eftersom det ger dålig kvalitet. Självklart ska inte leverantörer av telefonitjänster som inte erbjuder bra kvalitet finnas, men att förbjuda upphandling utanför strider mot . I en motion finns ett bra förslag för att fler lärlingar ska komma in på arbetsmarknaden. Det kan vara ett förslag som har lagts fram om att företag som har lärlingsplatser ska ges förtur vid upphandling. Också den här frågan kan vara bra att titta på via Upphandlingsutredningen.Herr talman! Som jag inledde med att säga är det många bra motioner som väntar på svar då kommer med sitt slutbetänkande. Situationen på arbetsmarknaden, inte minst inom byggbranschen, är minst sagt oroväckande. är den också helt oacceptabel. Man kan tycka att regeringen och borde vara angelägna om att hitta former för att åtgärda just detta . hävdar - och skriver i betänkandet - att man är mån om att det ska vara ordning och reda och sjysta villkor på arbetsmarknaden. Jag måste säga att jag undrar hur man vill skapa ordning och reda på arbetsmarknaden. Konsekvent, under varje debatt, sedan jag kom in i finansutskottet har man avvisat krav på kollektivavtal eller kollektivavtalsliknande villkor. Skrivningarna i betänkandet får mig också att undra hur man tolkar - eller hur man vill tolka - det nya EU-direktivet. Man säger: Ja, det finns ett nytt direktiv, men måste fortfarande gälla. Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att man nästan önskar att man inte ska behöva införa kollektivavtal därför att nog inte följer EU-direktivet. Jag undrar: Hur vill man skapa ordning och reda på arbetsmarknaden? Är man beredd att följa EU-direktiven? Om man säger nej till vita jobb och till kollektivavtal, hur har regeringen tänkt skapa ordning och reda? Jag vet att det är lätt att hänvisa till den pågående utredningen, men måste väl ändå ha en uppfattning. måste väl ändå ha en tanke om hur de vill gå till väga och vilka åtgärder som är viktiga att införa om de är måna om ordning och reda på arbetsmarknaden. Just nu känns det lite som en läpparnas bekännelse. Så upp till bevis! Hur har ni tänkt lösa det här? lyfter fram en viktig fråga, nämligen den fria rörligheten inom EU och att man också ska ha bra villkor och en bra arbetsmiljö för dem som finns på arbetsmarknaden. Självklart är det sådant man behöver ta upp i . Men vi har ändå att debattera det som är specifikt för offentlig sektor och de offentliga upphandlingarna, så det här är inte en debatt som behandlar villkoren på arbetsmarknaden i detalj. Egentligen handlar det om att de lagar och regler som finns efterföljs, och därför tycker jag egentligen att det är konstigt med vita-jobb-debatten - precis som att vi skulle ha något speciellt regelverk som ska behandla det som egentligen inte är lagligt. De företag som finns och verkar i måste följa de lagar och regler vi redan har. Det ska inte behöva finnas en speciell regel om att det bara ska finnas sjysta företag; alla är ju tvungna att följa det regelverk som faktiskt finns. snurrar till det lite grann. Vita jobb görs enligt gällande lagstiftning. Det är precis som , som vi har för att se över hur vi ska tolka lagen, vilka krav vi kan ställa när det gäller upphandlingar och hur vi ska tänja våra möjligheter. Det är det vi tror: Vi kan faktiskt göra det på ett annat sätt inom gällande lagstiftning. Precis som gör det kan vi göra det också inom den sociala dimensionen.Då undrar jag: Varför är man så emot att man gör någonting inom den gällande lagstiftningen? Det är ju 180 förlorade miljarder , och det är så uppenbart för alla att det krävs insatser. Vi har föreslagit en rad insatser, som man har avvisat. Vi vet att vita-jobb-upphandlingar möter en stor del av just de här problemen och att de skulle kunna skapa ordning och reda när det gäller skattefusk, svart arbetskraft och brott mot arbetsmiljölagarna - allt inom rådande lagstiftning. Jag förstår inte, så återigen: Om det inte bara är en läpparnas bekännelse att man vill ha ordning och reda och sjysta villkor på arbetsmarknaden, varför avvisar man vita-jobb-upphandlingar? Varför uppmuntrar man inte fler kommuner att göra detta om det är möjligt? Man behöver inte vänta; jag tycker inte ens att vi harråd att vänta på att utredningen ska läggas fram. Vi förlorar så mycket pengar, på grund av att regeringen egentligen vill någonting annat. Det är nämligen uppenbart att man inte är beredd att använda alla redskap som finns för att beivra just det här fusket. Vi vet att man har väldigt snabb med andra åtgärder för att beivra fusk, till exempel inom försäkringssystemen. Där vanliga medborgare anklagas för fusk är man snabb att trycka till, men handlar det om att man på skattebetalarnas pengar snor åt sig 180 miljarder . Varför vill inte regeringen agera skyndsamt? Det undrar jag. Tvärtom kommer som sätts på plats verkligen att trycka på hur viktiga de här frågorna är.Jag träffar upphandlare från min hemkommun, kommun, och man har blivit duktigare på det här. Men man säger där: Vi är en stor kommun, och ändå har vi inte redskap, regelverk och kompetens överallt för att titta på alla dimensioner. Jag tycker att det är lite förmätet av att tro att det ska vara så enkelt, när det är så många faktorer man ska titta på. Man har ju både ekonomiska och sociala hänsyn att ta och arbetsmarknadens regelverk att rätta sig efter. är det svårt att få ihop alla dessa parametrar som man ska leta kostnader. Där känner man att man inte har tillräcklig kompetens. Man kan inte bara titta på miljö, bara på arbetsmiljö eller bara på kostnad utan på alla faktorerna tillsammans.Jag skulle tvärtom vilja säga att regeringen verkligen visar att man vill satsa mycket på det här området. Det kommer att gå väldigt mycket framåt för offentlig sektor när vi får ett mycket bättre regelverk på plats. undrar man hur snabbt skyndsamt kan vara. Vita-jobb-modellen har funnits . Det är 2014 . Den borgerliga regeringen har haft på sig om de hade velat öka kontrollen och därmed också öka skatteintäkterna och begränsa fusk och social dumpning. Vita-jobb-modellen är just en sådan modell. Den politiska viljan har inte funnits. Det är rätt tydligt.Jag tänker ta upp det nya direktivet, som också talar om. Det nya direktivet skapar nya möjligheter helt enkelt, eftersom hela ingången när direktivet togs fram var just att man skulle gå ifrån det system man har haft, det vill säga att man har krävt att även sjukvårdstjänster och så vidare ska upphandlas och att man inte ska ha krav på icke vinstdrivande företag. Det nya direktivet öppnar möjligheten att helt undanta hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster från kravet, eftersom det kommer att betraktas som icke ekonomiska tjänster.Då vill jag veta vad inställning är till det. Tänker ni genomföra det i svensk lagstiftning, när nu rätten finns från EU:s sida? Eller tänker ni fortsätta på den inslagna vägen och låta vinstdrivande företag delta på samma villkor som sociala företag, det vill säga att helt slå undan fötterna på de sociala företagen?Min fråga till är: Vad är inställning till de här nya möjligheterna? lyfter fram viktiga frågor här. tycker jag att ger en förenklad bild av att sociala hänsyn och vinstdrivande företag inte kan förenas.Jag satt i arbetsmarknadsutskottet tidigare och besökte företag som jobbade med åtgärder för att personer som hade varit borta från arbetsmarknaden väldigt länge skulle komma tillbaka. Och jag är ledsen, men det var inte offentlig sektor som hjälpte till där. Det var ibland små vinstdrivande Icaföretag som var de duktigaste på att ta ett socialt ansvar och ändå skapa bra vinst i sitt företag.Jag tror att och jag har så himla olika syn på det här. Jag talar inte om kortsiktiga höga vinster och att man sedan lägger ned sitt företag, utan att man ska försöka jobba långsiktigt, förvalta och skapa bra kvalitet. Jag tror att de två faktorerna socialt ansvarstagande och sunda vinster i ett företag kan gå hand i hand, så där ser och jag väldigt olika på världen, tyvärr. var vinsterna 9 miljarder i vård, skola och omsorg.