bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — Vidare konstaterar verket att källkritik och värdering av källor på internet är det område som minst antal elever menar att de är bra på. Gymnasielärare är den grupp pedagoger som har genomgått mest kompetensutveckling i källkritik på internet. De allra flesta gymnasieskolor har ett bibliotek där det bedrivs undervisning i informationssökning och källkritik. Undersökningen visade även att lärare på s.k. en-till-en-skolor1[ I en-till-en-skolor är utgångspunkten att alla elever ska ha tillgång till en bärbar dator och att det ska finnas it-pedagoger i skolan som stöder både elever och personal.] arbetar något mer med källkritik i sin undervisning. I läroplanerna (Lgr 11, Gy 11, Lpfö 98 och Vux) betonas it och källkritisk granskning. har tagit fram omfattande råd till elever om hur man förhåller sig källkritisk till informationen på internet, bl.a. en lathund i källkritik på internet från projektet källan. Enligt skollagen (2010:800) har skolan en skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling. Huvudmannen ska se till att åtgärder vidtas för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 §). Enligt diskrimineringslagen (2008:567) ska verksamheterna upprätta en likabehandlingsplan (3 kap. 16 §), och av skollagen (6 kap. 8 §) framgår att verksamheten ska upprätta en årlig plan mot kränkande behandling. Samtliga skolor ska följaktligen ha planer mot både diskriminering och kränkande behandling. antog 2012 allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Råden riktar sig till huvudmän, rektorer, förskolechefer och övrig personal och anger hur dessa bör arbeta för att metodiskt främja likabehandling och för att förebygga och åtgärda trakasserier och kränkande behandling. Utskottet konstaterar att regeringen har tagit beslut om en digital agenda för . Därutöver har lämnat förslag på en förbättrad it-användning i skolan. Därtill vill utskottet lyfta fram att läroplanerna (Lgr 11 och Gy 11) betonar vikten av digital teknik som verktyg i undervisningen och lärandet. Utskottet har i ett tidigare betänkande konstaterat att läroplanerna uttrycker en samlad nationell syn på it i skolan. har i uppdrag att främja utvecklingen och användningen av IKT i förskolor, skolor och verksamheter samt hos skolhuvudmän. Utskottet vill även uppmärksamma att regeringen avser att ta fram en nationell it-strategi för skolan. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet /14:Ub569 (S) yrkande 18. När det gäller yrkandet om kunskap i källkritik vill utskottet understryka att det blir allt viktigare att kunna hantera och värdera digitala medier kritiskt i undervisningen och lärandet. Källkritisk granskning betonas i läroplanerna för samtliga skolformer, och har tagit fram ett omfattande material om hur man förhåller sig källkritisk till informationen på internet, som vänder sig till elever. Med hänvisning till dessa åtgärder avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub396 (V) yrkande 11. Vad gäller yrkandet om etik på internet konstaterar utskottet att skolan genom skollagen redan har en skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling. Huvudmannen ska se till att åtgärder vidtas för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Det framgår vidare av diskrimineringslagen och skollagen att samtliga skolor ska ha planer mot diskriminering och kränkande behandling. Därutöver finns allmänna råd om hur ansvarig skolpersonal bör arbeta för att metodiskt främja likabehandling och för att förebygga och åtgärda trakasserier och kränkande behandling. Med hänvisning till gällande regelverk på området avstyrker utskottet motion 2013/14:Ju289 (KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om böcker och andra lärverktyg. Jämför reservationerna 54 (MP) och 55 (V). I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 12 föreslår motionärerna att , i samarbete med Kommuner och Landsting samt lämpligt lärosäte, får i uppdrag att utreda förekomsten av sponsrade läromedel i skolan, hur de förhåller sig till förekomsten av förlagsproducerade läromedel och vilka konsekvenser detta förhållande får för undervisningen. I yrkande 15 anförs att många skolor använder gamla läromedel, vilket är ett problem. Vissa huvudmän kan i stället använda sponsrade läromedel som i allmänhet är kostnadsfria. Men sponsrade läromedel är inte kvalitetssäkrade på samma sätt som läromedel producerade i samarbete mellan pedagogisk profession och läromedelsförlag. De kan förvisso fungera som ett bra komplement men inte ersätta läromedel som producerats av ett läromedelsförlag och som har faktagranskats av oberoende pedagogisk expertis. I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 10 vill motionärerna att får i uppdrag att utreda ett inrättande av en läromedelsmärkning à la Svanen för de läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. I motion 2013/14:Ub375 av (MP) vill motionären att regeringen utreder hur man på bästa sätt kan förstärka skolors möjligheter att få stöd med att införa skolträdgårdar som en del av skolarbetet för deras pedagogiska och kunskapsmässiga effekter. Bakgrund och gällande rätt I samband med skolreformerna upphörde den statliga läromedelsgranskningen, som när det gäller naturorienterande ämnen hade avskaffats . Den svenska skolan styrs numera bl.a. genom de nationella mål, riktlinjer och kunskapskrav som riksdag och regering har beslutat om i t.ex. skollagen och läroplanerna. och regeringen anger däremot inte hur dessa mål ska nås, utan det bestämmer skolhuvudmännen och skolorna själva. I skollagen har begreppet läromedel ersatts med böcker och andra lärverktyg. I läroplanerna förtydligas vilka krav som ställs på skolan vad gäller böcker och andra lärverktyg. Enligt skollagen ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor (2 kap. 9 §). Rektorn ansvarar för att planera, följa upp, utvärdera och utveckla utbildningen i förhållande till de nationella målen. Som pedagogisk ledare för skolan och som chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn ett särskilt ansvar för att utbildningen utformas så att eleverna, för att själva kunna söka och utveckla kunskaper, får tillgång till böcker och andra lärverktyg av god kvalitet utan kostnad, bl.a. bibliotek, datorer och andra tekniska hjälpmedel (Lgr 11, avsnitt 2.8). Skolor har alltså en betydande pedagogisk frihet att utforma undervisningen och välja stoff och lärverktyg på det sätt som passar de lokala förutsättningarna och skolans pedagogiska profil. Vilka lärverktyg som ska användas är därmed ytterst en fråga för rektorn. Rektorn kan t.ex. tillåta sponsrade lärverktyg. , och dåvarande tog 2004 fram riktlinjer för sponsrade lärverktyg. Enligt dessa riktlinjer ska sponsrade lärverktyg vara opartiska. Av riktlinjerna framgår också att det är viktigt att bedöma sponsringens utbildningsvärde mot dess påverkanseffekt. I samband med detta bör man enligt riktlinjerna bl.a. beakta att materialet eller aktiviteten inte strider mot läroplanerna, att fakta är aktuella och opartiska, att det tydligt ska framgå vem avsändaren av materialet eller aktiviteten är och att undervisningen inte får vara beroende av ett sponsrat material utan att det enbart ska fungera som ett komplement. Det ska i sammanhanget påpekas att Skolinspektionen granskar om skolorna följer de lagar och regler som finns. Målet med denna granskning är att bidra till alla barns och elevers lika rätt till god utbildning i en trygg miljö. Skolinspektionen kan ge viss vägledning i samband med en inspektion men kan inte ange hur skolan ska göra i varje enskilt fall. Bland annat anser Skolinspektionen att eleverna behöver kunna känna igen sig och identifiera sig med de exempel och lärverktyg som läraren använder för att de ska kunna ta till sig undervisningen och känna ett engagemang. Böcker och andra lärverktyg är lärarens kanske viktigaste redskap för att hjälpa elever att lära sig och förstå ett ämne. De ska bidra till att eleverna uppnår målen för undervisningen. Utskottet vill erinra om att urvalet av lärverktyg som används i undervisningen är helt decentraliserat och avgörs på skolorna. Det framgår av skollagen att det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av rektorn. Som pedagogisk ledare för skolan har rektorn ett särskilt ansvar för att eleverna får tillgång till handledning och lärverktyg av god kvalitet utan kostnad. Vilka lärverktyg som ska användas är därmed ytterst en fråga för rektorn. Utskottet anser att nuvarande ordning ger en viktig möjlighet för skolor att välja lärverktyg efter skolans särskilda förutsättningar och profil och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub396 (V) yrkande 10 och 2013/14:Ub565 (MP) yrkandena 12 och 15. Utskottet ser inte något behov av att utreda frågan om skolträdgårdar och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub375 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studie- och yrkesvägledning. Jämför reservationerna 56 (S) och 57 (MP). I partimotion 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 20 anför motionärerna att arbetsmarknad är mycket könssegregerad, vilket påverkar kvinnors och mäns hela arbetsliv och inkomst. Mot den bakgrunden bör särskilda insatser göras redan i för att få fler pojkar att intressera sig för vård och omsorg. Skolans studie- och yrkesvägledning bör uppmuntra eleverna att göra otraditionella val. I kommittémotion 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 12 anförs att studie- och yrkesvägledningen behöver stärkas. Bättre vägledning gör att ungdomar får bättre kunskap om vad som krävs av dem på arbetsmarknaden, ger bättre grund för beslut om fortsatt inriktning på deras gymnasiestudier och stävjar avhopp. I kommittémotion 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 5 anförs att god tillgång till studievägledning i minskar risken för avhopp i gymnasieskolan. Motionärerna vill därför initiera en översyn av hur de allmänna råden om studie- och yrkesvägledning bidrar till att elevernas behov tillgodoses. Bakgrund och gällande rätt Bestämmelser om studie- och yrkesvägledning återfinns i skollagen, i allmänna råd och i läroplanerna. Enligt skollagen (2010:800) ska elever i bl.a. grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses (2 kap. 29 §). Enligt samma lagrum ska även den som avser att påbörja en utbildning ha tillgång till vägledning. För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller behörighetskravet får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder (2 kap. 30 §). har antagit nya allmänna råd (SKOLFS 2013:180) för arbete med studie- och yrkesvägledning. Där står att studie- och yrkesvägledning är en rättighet för eleven och att skolan har ett viktigt och omfattande uppdrag att stödja eleverna i att göra väl underbyggda val. Råden ska fungera som ett stöd för planering och genomförande av verksamheten. Syftet med råden är att studie- och yrkesvägledningen ska bli likvärdig och av hög kvalitet. Enligt läroplanerna (Lgr 11 och Gy 11) ska studie- och yrkesvägledaren informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning. Dessutom ska yrkesvägledaren vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Skolinspektionen har genomfört en kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledningen i (rapport 2013:5). Av rapporten framgår att inspektionen granskade studie- och yrkesvägledningen i totalt 34 grundskolor i hela landet. Granskningen visade att studie- och yrkesvägledningen var lågt prioriterad i de granskade skolorna. Rapportens iakttagelser och slutsatser gällde de 34 skolor och 21 huvudmän som ingick i granskningen och avsåg därmed inte att ge en nationell bild av förhållandena inom området. Enligt Skolinspektionens regleringsbrev ska inspektionen i sin tillsyn och kvalitetsgranskning särskilt redovisa erfarenheter av tillgången till personal med kompetens för att tillgodose behovet av vägledning inför utbildning och yrkesval hos elever i och gymnasieskolan. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten på vägledningen. Arbetet skedde i samråd med Arbetsförmedlingen. Redovisningen visar t.ex. att det krävs att huvudmännen och rektorerna prioriterar verksamheten för att studie- och yrkesvägledningen ska få genomslag. I läroplanerna står det att studie- och yrkesvägledningen ska betraktas som en helhet, som genomsyrar alla årskurser och alla ämnen för att möjliggöra elevens väl underbyggda val. Med anledning av sina slutsatser och det fortsatta uppdraget avser att bl.a. erbjuda fler kurser för vägledare, skolledare och lärare runt om i landet, utveckla samverkan med andra myndigheter som arbetar med vägledningsfrågor, verka för att stärka kontakterna med rektorer och utveckla det systematiska kvalitetsarbetet samt genomföra regionala insatser för huvudmän. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) avsattes totalt för perioden 20132016 för att kompetensutveckla studie- och yrkesvägledare. Syftet är att höja kvaliteten på vägledningen och informationen så att eleverna kan göra bättre underbyggda val. Därutöver avsattes 2013 ytterligare 2 miljoner för att ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan, särskilt med inriktning på hur man löser de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden samt på det stöd som ungdomar kan få från olika myndigheter (bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). Även i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) lyfter regeringen fram behovet av en väl fungerande studie- och yrkesvägledning. Regeringen konstaterar att studie- och yrkesvägledare kontinuerligt behöver utveckla sin kompetens för att upprätthålla och utveckla kvaliteten på vägledningen. fick i uppdrag (U2011/7067/S) att bl.a. se över insatser för stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledningen och göra en kartläggning och analys av åtgärder som har gjorts för att öka andelen män i förskolan. Uppdraget ska genomföras –2014 och tar sin utgångspunkt i de erfarenheter som har redovisats i slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). och fick två tilläggsuppdrag till det ovannämnda uppdraget, dels att ge förskolechefer, rektorer, förskollärare, lärare och fritidspedagoger ökad kunskap om hur kön har betydelse för undervisningens arbetssätt, i de sociala relationerna och i de arbetssätt som används i lärandet (U2012/3983/S), dels genomföra en samlad insats för att öka antalet och andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare i förskolan (U2013/5044/S). Samtliga tre uppdrag ska redovisas i årsredovisning samt slutredovisas till () . Regeringen beslutade att Statskontoret ska utvärdera och analysera regeringens jämställdhetsinsatser inom skolväsendet där bl.a. ovannämnda uppdrag ingår (U2013/1852/S). Statskontorets uppdrag ska redovisas till () . Av skolans författningar framgår det tydligt att elever i grund- och gymnasieskolan ska ha tillgång till studie- och yrkesvägledning. Därutöver noterar utskottet att har antagit nya allmänna råd för arbete med studie- och yrkesvägledning. Syftet med råden är att studie- och yrkesvägledningen ska bli likvärdig och av hög kvalitet. och Skolinspektionen har i olika rapporter lyft fram att studie- och yrkesvägledningen behöver utvecklas. Med anledning av bl.a. dessa rapporter avsattes medel för perioden 20132016 för kompetensutveckling av studie- och yrkesvägledare och för att ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. Mot bakgrund av gällande rätt, pågående uppdrag och övriga åtgärder som redovisats ovan avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub565 (MP) yrkande 5, 2013/14:Ub571 (S) yrkande 12 och 2013/14:A398 (MP) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en modern elevhälsa och elevhälsovård. Jämför reservationerna 58 (S, MP) och 59 (MP). I kommittémotion 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 6 lyfter motionärerna fram vikten av en kraftigt förstärkt elevhälsovård, trots att skollagen har förtydligats när det gäller elevhälsa. En rapport från Skolinspektionen visar att en tredjedel av rektorerna uppger att tillgången till psykologer inte är tillräcklig för att täcka elevernas behov. Motionärerna anser därför att lagen bör kompletteras. I yrkande 7 anförs att skollagen bör kompletteras med en tydlig rätt och garanti för eleven att vid behov få insatser via elevhälsovårdens olika yrkeskategorier. I yrkande 9 anförs att det i elevhälsans uppgift bör ingå att ge elever information om vart de vid olika problem kan vända sig utanför skoltid och på lov. Vidare vill motionärerna att elevhälsan utökas så att även unga som av olika skäl inte går i skolan också kan fångas upp på samma sätt. Detta ska gälla till dess de skulle ha gått ut gymnasiet, dvs. tills de har fyllt . I kommittémotionerna 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 26 vill motionärerna skapa en modern elevhälsa. Det innefattar bl.a. att rikta särskilda insatser till barn som har extra stora behov, t.ex. psykiska problem, och som behöver stöd i ett tidigt skede. I motion 2013/14:Ub201 av och (båda MP) konstaterar motionärerna att skolgårdar är helt oreglerade i skollagstiftningen. Därför bör en utredning tillsättas om hälsofrämjande och pedagogiska utemiljöer för barn och elever. I motion 2013/14:Ub386 av (M) menar motionären att regeringen bör överväga att se över möjligheten att införa särskilda skolprogram i läroplanerna för förskolan och där skolbarn informeras om brott mot barn. I motion 2013/14:Ub399 av (M) menar motionären att regeringen bör överväga möjligheterna att införa starkare direktiv kring elevhälsans jämställdhetsperspektiv i kommuner och deras skolor. I motion 2013/14:Ub579 av m.fl. (S) vill motionärerna att regeringen överväger om det inte finns skäl att göra en översyn av nuvarande regelverk om skolors informationsskyldighet för att fånga upp även myndiga elever som mår psykiskt dåligt. Bakgrund och gällande rätt I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om en samlad elevhälsa inom bl.a. förskoleklassen och de obligatoriska skolformerna. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Lagen kräver att det förutom skolläkare och skolsköterska finns tillgång till adekvat utbildad personal i form av psykolog och kurator samt personal som kan tillgodose elevernas behov av specialpedagogiska insatser. På så sätt säkerställs att elevhälsan har tillgång till tillräcklig kompetens för att eleverna ska få det stöd som de behöver. Även i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om elevhälsa (1 § och 13 a §). Av skollagens förarbeten (prop. 2009/10:165) framgår även att man inte anser det vara rimligt att det på små skolor ständigt ska finnas till hands en skolläkare, kurator eller någon annan av de nämnda yrkeskategorierna. Huvudmannen avgör hur mycket personal skolan ska ha och vilken kompetens som behövs utifrån lokala behov och förutsättningar. Men den personal som finns för elevhälsans insatser ska ha den utbildning som behövs för att klara elevernas behov. I (2010:900) finns föreskrivet vad som gäller för en obebyggd tomt som ska bebyggas med lokaler för fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksamhet. Det ska på tomten eller i närheten av tomten finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek eller utevistelse (8 kap. 9 § andra stycket). Friyta ska prioriteras framför andra typer av ytor och bebyggelse om det är brist på utrymme för utevistelse (8 kap. 10 §). När det gäller information om myndiga elevers skolgång finns det i skollagens (2010:800) bestämmelser om samverkan med hemmen och om utvecklingssamtalet inget uttryckligt stöd för skolan att kontakta föräldrarna. Skolan kan t.ex. inte på eget initiativ informera föräldrarna till en myndig elev om elevens frånvaro från skolan. Eleven kan dock ge sitt samtycke till att skolan lämnar ut uppgifter till föräldrarna. () har i fråga om en myndig elevs integritetsskydd konstaterat att det inte finns något undantag i detta avseende. Sekretess råder för skolans uppgifter om eleven även i förhållande till föräldrarna (JO-beslut , dnr 4877-1996). JO har vidare uttalat att om det är fråga om en nödsituation kan föräldrarna underrättas trots att eleven är myndig (JO-beslut , dnr 4436-1993). Bakgrund och pågående arbete undersökte förutsättningarna för att utveckla kvalitetsindikatorer för elevhälsan när det gäller psykisk ohälsa. I slutrapporten mäta kvalitet i skolhälsovårdens/elevhälsans arbete med psykisk ohälsa konstaterade att det krävs mer utvecklingsarbete för att fastställa vilka kvalitetsindikatorer som är mätbara. Regeringen har i ett flertal uppdrag bett (U2010/7669/S delvis, U2011/263/S delvis, U2011/2269/S delvis) att ta fram förslag och göra insatser för en förstärkt elevhälsa. Som en följd av dessa uppdrag har bl.a. en modell för uppföljning av kvaliteten på och tillgången till elevhälsa tagits fram. gav regeringen till känna att det görs en nationell översyn av tillgängligheten till och kvaliteten på elevhälsa (bet. 2010/11:UbU7, rskr. 2010/11:206). fick ett tilläggsuppdrag (U2011/5947/S) om att genomföra ytterligare insatser för en förstärkt elevhälsa. En kartläggning och en aktiv granskning av hur insatserna har bidragit till en förstärkt elevhälsa ska ingå i redovisningen. Uppdraget som helhet ska redovisas till () . ska också i samband med årsredovisningen uppdraget pågår lämna en rapport om hur uppdraget genomförs. En del i uppdraget – att föreslå en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa – redovisades (dnr 2013:126). Enligt budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) fördelade i statsbidrag till 176 huvudmän för förstärkt elevhälsa . Året efter beviljade för samma ändamål till 436 huvudmän; av dessa var 192 kommuner och 241 fristående. Regeringen beräknar totalt för uppdraget (U2011/5947/S) som pågår under perioden 2012‒2015. Utskottet vill inledningsvis betona att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Lagen kräver att det förutom skolläkare och skolsköterska finns tillgång till adekvat utbildad personal i form av psykolog och kurator samt personal som kan tillgodose elevernas behov av specialpedagogiska insatser. På så sätt säkerställs att elevhälsan har tillgång till tillräcklig kompetens för att eleverna ska få det stöd som de behöver. Utskottet vill särskilt lyfta fram uppdrag för förstärkt elevhälsa. Mot bakgrund av dessa uppdrag och gällande rätt avstyrker utskottet motionerna 2013/14:So664 (MP) yrkandena 6, 7 och 9, 2013/14:Ub386 (M), 2013/14:Ub399 (M), 2013/14:Ub569 (S) yrkande 28, 2013/14:Ub571 (S) yrkande 26 och 2013/14:Ub579 (S). Utskottet ser inte något behov av att utreda frågan om utemiljöer och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub201 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolmiljön och elevskyddsombud. Jämför reservation 60 (SD). I kommittémotion 2013/114:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 21 anförs att många av landets skolor har dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Motionärerna vill att staten tar ett större ansvar för upprustningen av dessa miljöer. I motion 2013/14:Ub208 av (S) yrkande 3 vill motionären att elevskyddsombud på högstadie- och gymnasienivå får utbildning och utökade befogenheter. Bakgrund och gällande rätt