bet · H101AU3 · 2014-02-10 00:00:00 — 2013/14:AU3 Ungdomars väg till arbete Ungdomars väg till arbete I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse 2013/14:35 om ungdomars väg till arbete samt tre motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att granskning är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med insatser för ungdomars arbetsmarknadsetablering. Utskottet förutsätter, liksom regeringen, att Arbetsförmedlingen tar till vara de utvecklingsområden som har identifierat och att regeringen noga överväger vad anfört om regeringens arbete. Utskottet kan inte ställa sig bakom den verklighetsbeskrivning som ges i Socialdemokraternas motion, utan konstaterar att arbetslösa ungdomar, liksom andra arbetslösa, har rätt till ett individuellt stöd i sitt arbetssökande från den första inskrivningsdagen. Utskottet kan heller inte ställa sig bakom förslagen i motion om bl.a. en kommunalisering av arbetsmarknadsinsatser för alla ungdomar som varken arbetar eller studerar. Utskottet anser att bör avslå motionerna 2013/14:A3 (S), 2013/14:A4 (SD) och 2013/14:A5 (MP) samt lägga regeringens skrivelse 2013/14:35 till handlingarna. I betänkandet finns tre reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ungdomars väg till arbete 2013/14:A3 av m.fl. (S), 2013/14:A4 av (SD) och 2013/14:A5 av m.fl. (MP) samt lägger skrivelse 2013/14:35 till handlingarna. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (SD), (M), (S), (KD), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens skrivelse 2013/14:35 om ungdomars väg till arbete samt tre följdmotioner. På talmannens uppdrag överlämnade väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare (2013:6) till regeringen i enlighet med den hanteringsordning som tillämpas /11. Riksrevisor föredrog rapporten på utskottets sammanträde . Regeringen överlämnade skrivelse 2013/14:36 till . Två kommittémotioner av Socialdemokraterna respektive och en enskild motion (SD) har väckts med anledning av skrivelsen. En förteckning över förslagen återfinns i bilagan. Ungdomars väg till arbete Utskottets förslag i korthet avslår motionerna och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP) och 3 (SD) samt särskilt yttrande (V). De regelverk som reglerar Arbetsförmedlingens verksamhet möjliggör för myndigheten att erbjuda ungdomar insatser av typen platsförmedling och vägledning redan från första inskrivningsdagen. Enligt förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bör t.ex. en individuell handlingsplan upprättas för varje arbetssökande under inom en månad. När handlingsplanen upprättas kan den unges behov av insatser bedömas och det är också möjligt att matcha individen mot lediga arbeten. För att ta del av arbetsmarknadspolitiska program i inledningsskedet efter inskrivning vid förmedlingen måste en arbetssökande enligt förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten dock som huvudregel ha fyllt . Det finns emellertid några undantag, som alltså möjliggör arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdomar från första inskrivningsdagen. gäller det bl.a. unga med funktionsnedsättning och ungdomar som deltar i förberedande insatser i form av kortare folkhögskoleutbildningar. kan även personer som har fyllt och som av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden delta i arbetsmarknadspolitiska program från första inskrivningsdagen vid Arbetsförmedlingen. En förberedande insats i form av en kortare studiemotiverande och orienterande insats vid folkhögskola för arbetssökande ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen kan också ges. Utbudet av insatser för ungdomar i åldern 16–är begränsat till förberedande insatser vid folkhögskola och förmedlingsinsatser såsom tätare kontakter med arbetsförmedlare, jobbsökaraktiviteter, coachning och, vid behov, en specialistutredning. För kvalificering till det största arbetsmarknadspolitiska program som riktar sig särskilt till ungdomar, jobbgarantin för ungdomar (fortsättningsvis jobbgarantin), krävs enligt förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar en viss inskrivningstid vid Arbetsförmedlingen. Efter 90 dagars inskrivning vid Arbetsförmedlingen () får arbetssökande 16–24-åringar ta del av särskilda programinsatser när de börjar delta i jobbgarantin. Jobbgarantin är ett garantiprogram, vilket innebär att deltagandet inte föregås av en individuell behovsprövning, utan alla ungdomar kan delta efter en viss inskrivningstid vid Arbetsförmedlingen. Inom programmets ramar kan ungdomar ta del av olika arbetsmarknadspolitiska insatser. Inledningsvis, i normalfallet minst i jobbgarantin, ska ungdomarna erbjudas fördjupade insatser där deras behov kartläggs och deras kunskaper om att söka arbete stärks. Därefter bör enligt förordningen om jobbgaranti för ungdomar dessa insatser kombineras med bl.a. praktik eller utbildning. Inom ramen för jobbgarantin kan ungdomar också ta del av insatser från kompletterande aktörer till Arbetsförmedlingen. Förutom att den arbetssökande ungdomen kan delta i arbetsmarknadspolitiska program kan den som anställer ungdomar bli berättigad till stöd till anställning i form av s.k. nystartsjobb. Det innebär att en arbetsgivare får ett stöd motsvarande arbetsgivaravgiften och den allmäna löneavgiften under maximalt . För att en arbetsgivare ska kunna anställa en ungdom med nystartsjobb måste ungdomen i fråga ha fyllt vid årets ingång och ha varit arbetssökande . Om en ungdom deltagit i jobbgarantin utan att ha fått ett arbete eller börjat studera går han eller hon över till det generella programmet jobb- och utvecklingsgarantin. De aktiviteter som ges inom ramen för det programmet ska vara individuellt utformade och motsvara innehållet i de generella arbetsmarknadspolitiska programmen, t.ex. utbildning, praktik eller kompletterande aktör, alternativt förmedlingsinsatser som fördjupad kartläggning och jobbsökaraktiviteter. Ungdomar har i jobb- och utvecklingsgarantin möjlighet att få en subventionerad anställning genom s.k. särskilt anställningsstöd. Den som deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin utan att med hjälp av Arbetsförmedlingens insatser ha kunnat finna ett arbete eller påbörja en utbildning erbjuds en s.k. sysselsättningsplats hos en arbetsgivare. De arbetsuppgifter som då utförs ska vara av sådant slag att de annars inte skulle utföras och kunna ses som kvalitetshöjande. En enskild sysselsättningsperiod får vara i högst , och för att ha fortsatt möjlighet att lämna arbetslösheten ska deltagaren fortsätta söka arbete med stöd från Arbetsförmedlingen och ha regelbundna kontakter med sin arbetsförmedlare. påpekar i rapporten till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare (2013:6) att ungdomar är nya på arbetsmarknaden och att de ska delta på arbetsmarknaden . Arbetslöshet bland ungdomar riskerar därför att få långsiktiga negativa effekter för samhällsekonomin och för de enskilda ungdomarnas inkomstnivå och möjligheter till arbete . För att vara effektiva bör de insatser som staten ger vara anpassade efter de olika behov som individerna i ungdomsgruppen har. Åtgärder som sätts in i onödan kan t.o.m. riskera att förlänga tiden i arbetslöshet. konstaterar att det statliga åtagandet på arbetsmarknadsområdet huvudsakligen utgörs av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vid Arbetsförmedlingen. Men även kommunerna erbjuder ofta arbetsmarknadsinsatser till ungdomar. Det är därför viktigt att samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna är effektiv. Arbetslösheten bland ungdomar ligger generellt på en högre nivå än för andra grupper. Ungdomsarbetslösheten har också ökat sedan den senaste konjunkturnedgången. I de fall en hög ungdomsarbetslöshet blir långvarig är det ett allvarligt problem. har därför bedömt det som relevant att granska regeringens och Arbetsförmedlingens insatser för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden och hur dessa statliga insatser samspelar med kommunernas insatser för arbetslösa ungdomar. Syftet med granskningen är att undersöka om Arbetsförmedlingens arbetssätt för att stödja ungdomars arbetsmarknadsetablering är effektivt. sammanfattande bedömning är att statens stöd för ungdomars arbetsmarknadsetablering kan förbättras. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra stödet, men granskningen visar att Arbetsförmedlingens arbete med arbetslösa ungdomar kan bli effektivare. Arbetsförmedlingens insatser för att nå ungdomar som inte är inskrivna men som kan ha behov av insatser från förmedlingen behöver utvecklas. Det handlar både om strategisk styrning och samordning av Arbetsförmedlingens arbete för att nå dem som inte är inskrivna och om utveckling av det arbete som sker lokalt. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen når unga med en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden. Även Arbetsförmedlingens arbete för de ungdomar som är inskrivna kan förbättras och tydligare inriktas mot huvuduppgiften att individuellt matcha arbetssökande mot arbetsgivare. Granskningen tyder på att Arbetsförmedlingens insatser är mer inriktade på att hantera stora volymer av arbetssökande ungdomar – som själva förutsätts vara aktiva inom ramen för de insatser som förmedlingen erbjuder – och mindre på individuellt anpassade insatser för att åstadkomma en konkret matchning mot arbetsgivare. Granskningen visar också att regelverket upplevs som hindrande. Regeringen bör därför noga följa resultatet av de insatser som görs och analysera om regelverket hindrar ett tidigt och aktivt matchningsstöd. Regeringen bör också följa hur Arbetsförmedlingen arbetar med att tidigt bedöma ungdomars individuella behov. Av granskningen framgår också att formerna för samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver utvecklas. Ansvarsförhållandet mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna bör klargöras när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser till ungdomar eftersom det finns risk för dubbelarbete mellan dessa bägge aktörer. Regeringen framför i skrivelse 2013/14:35 att den i huvudsak instämmer i bedömning att statens stöd för ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan förbättras och att Arbetsförmedlingens arbete med ungdomar kan bli effektivare. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att öka sysselsättningen bland unga. Regeringen anser dock att det är angeläget att fortsätta arbetet med att förbättra möjligheterna för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. När det gäller det befintliga regelverket för insatser till ungdomar redovisar regeringen att Arbetsförmedlingen införde ett nytt arbetssätt som innebär att de personer som bedöms riskera långtidsarbetslöshet ska få individanpassat stöd tidigt i arbetslösheten. En ytterligare förstärkning av Arbetsförmedlingens resurser gjordes 2013 för att kunna arbeta aktivt med alla ungdomar i arbetslöshet. Regeringen framhåller att det är viktigt att insatserna är anpassade efter individens behov. Arbetsförmedlaren ska bedöma risken för långtidsarbetslöshet, och som stöd har ett särskilt bedömningsverktyg tagits fram av Arbetsförmedlingen. Regeringen påpekar att bedömningsstödet utgör ett stöd i arbetsförmedlarens professionella bedömning, som även görs utifrån andra faktorer. Det finns således enligt regeringens bedömning förutsättningar för att ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet ska kunna ta del av tidiga och individuellt anpassade insatser. Regeringen anser att det är viktigt att regelverket följs. gav regeringen i uppdrag att skyndsamt vidta åtgärder för att säkerställa att den efterlever det uppdrag som gavs i budgetpropositionen om ett nytt arbetssätt, med bl.a. insatser för personer som riskerar långvarig arbetslöshet. Arbetsförmedlingen ska även stärka uppföljningen av genomförandet av de tidiga insatserna. Arbetsförmedlingen ska redovisa resultatet av de genomförda insatserna till . När det gäller Arbetsförmedlingens arbetsgivarkontakter och matchningen på arbetsmarknaden framhåller regeringen att det är viktigt att Arbetsförmedlingen har förtroende och legitimitet hos arbetsgivare och arbetssökande. Regeringen har i regleringsbrevet gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla och förbättra sina arbetsgivarkontakter. Antalet arbetsgivarkontakter har också ökat från 2,9 miljoner 2011 till 3 miljoner 2012. Så som granskningen visar är sökaktiviteten och aktivitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar låga. Det framgår dock av Arbetsförmedlingens rapport för att bryta långvarig arbetslöshet att aktivitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar har stigit. När det gäller sökaktivitet pekar regeringen på en tendens till ökad sökaktivitet 2012 jämfört med och att Arbetsförmedlingen har ökat uppföljningen av sökaktiviteten. Regeringen framför att Arbetsförmedlingen i rapporten förmedlingsstöd till ungdomar redovisar att myndigheten antagit en särskild ungdomsstrategi i syfte att ta ett samlat grepp om gruppen ungdomar och att den avser att förbättra aktivitets- och kvalitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingen fyller en viktig funktion, och regeringen anser att det är viktigt att myndigheten på bästa sätt bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom en förbättrad matchning. När det gäller ansvarsfördelning och samverkan med kommuner anför regeringen att den under inledningen av 2014 kommer att presentera en ungdomspolitisk proposition. I propositionsarbetet bereds förslag som syftar till att förbättra register, statistik och uppföljning av det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte har fyllt och som inte går eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Vidare har regeringen i budgetpropositionen aviserat att och Arbetsförmedlingen kommer att få ett gemensamt uppdrag att ta fram förslag på modeller för hur en mer formaliserad och strukturerad samverkan mellan och Arbetsförmedlingen kan utformas. Regeringen instämmer i bedömning att samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna är viktig. Arbetsförmedlingen har i många frågor stort behov av att samverka med bl.a. kommunerna för att kunna genomföra sitt uppdrag. Enligt regleringsbrevet har Arbetsförmedlingen ett uppdrag att redovisa hur samverkan bedrivs med andra aktörer såsom kommunerna och arbetsmarknadens parter. När det gäller överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna vill regeringen framhålla att Arbetsförmedlingen har uppgett att det förekommer ett stort antal sådana. granskning är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med insatser för ungdomars arbetsmarknadsetablering. Regeringen förutsätter att Arbetsförmedlingen tar till vara de utvecklingsområden som har identifierat. Regeringen kommer att följa det fortsatta arbetet. Regeringen anser att i och med skrivelsen är slutbehandlad. Tre motioner har väckts med anledning av regeringens skrivelse. Socialdemokraterna välkomnar i motion 2013/14:A3 av m.fl. som enligt partiet till stora delar tar upp kritik som Socialdemokraterna både delar och har politiska lösningar på. Socialdemokraterna vill utveckla och göra om Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist som samverkar med andra aktörer. Liksom tror Socialdemokraterna att bedömningsstödet kan utvecklas, men partiet vill framför allt lyfta fram att Arbetsförmedlingens 12 500 medarbetare måste ha möjlighet att använda sin yrkeskunskap på ett annat sätt än . Regelstyrningen bör enligt Socialdemokraternas mening minska, och Arbetsförmedlingen bör i stället tydligare styra mot och följa upp resultatet, dvs. om människor får arbete eller inte. Även arbetsgivarna bör kunna förvänta sig att Arbetsförmedlingen har tid och resurser att hjälpa till att hitta personal med rätt kompetens. Här finns, menar , stora brister, vilket har lett till en situation där arbetslösheten är enormt hög som företagen har svårt att hitta rätt personal. Vidare håller partiet med när den rekommenderar att Arbetsförmedlingen genom strategisk styrning och samordning utvecklar sitt arbete på lokal nivå för att nå ungdomar som är i behov av myndighetens stöd men som inte är inskrivna. Socialdemokraterna föreslår att det sker en inventering och utvärdering av de erfarenheter och de insatser som görs runt om i landet. Utifrån denna genomgång ska Arbetsförmedlingen åläggas att träffa avtal med alla kommuner, enskilt eller i samverkan, i syfte att säkerställa såväl fler praktikplatser till unga arbetslösa som tillhandahållande av anställningar riktade till långtidsarbetslösa ungdomar och ungdomar med försörjningsstöd. Avslutningsvis vill Socialdemokraterna arbeta för att sociala krav i ökad utsträckning införs i offentliga upphandlingar, vilket skulle ge Arbetsförmedlingen möjlighet att erbjuda ungdomar praktikplatser eller ungdomsanställningar i verksamheter som utförs eller är finansierade av kommuner, landsting och statliga myndigheter. Regeringen bör därutöver ta initiativ för att förmå statliga bolag att teckna strategiska samarbetsavtal med Arbetsförmedlingen för att erbjuda ungdomar praktikplatser eller anställningar. Regeringens jobbpolitik i fråga om arbetslösa ungdomar fungerar helt enkelt inte, enligt vad som framförs av i motion 2013/14:A5 av m.fl. Regeringens svar på skrivelse visar enligt partiet på en fortsatt låg ambitionsnivå när det gäller att motverka ungdomsarbetslösheten. Att arbetssökande ska ges individuell hjälp från dag ett, vilket lyfts fram i regeringens svar, förekommer enligt i ganska obetydlig omfattning, och regeringens svar stärker det intrycket. visar att kommunerna tar saken i egna händer trots att de egentligen varken har resurser eller ett uttalat ansvar för att förmedla jobb till unga arbetslösa. vill utöka kommunernas ansvar för ungdomarna och också ge dem ekonomiska förutsättningar för det. Partiet anser dels att ansvaret ska utökas till att omfatta unga arbetslösa som saknar gymnasiekompetens och är , i stället för dagens 16 till , dels att kommunens ansvar ska ändras från informationsansvar till aktivitetsansvar. Det innebär att förslag ger kommunerna det huvudsakliga ansvaret för att erbjuda åtgärder till unga upp till som varken arbetar eller studerar. Partiet föreslår att Arbetsförmedlingen ska samverka med kommunerna om s.k. startcentraler, som kan samordna insatserna och ge en samlad bedömning av vilka insatser som lämpar sig för de unga. Arbetsförmedlingen ska ges ett tydligt uppdrag att samverka med kommunerna och regionerna för att minska arbetslösheten för unga mellan . Regeringen prioriterar Arbetsförmedlingens insatser till dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. tror inte att Arbetsförmedlingen är den instans som bäst kan hjälpa den här gruppen. Dessa personer behöver enligt partiets bedömning stöd och motivation från andra aktörer, exempelvis . Startcentraler skulle på ett mer effektivt sätt se den unges behov och sätta in det stöd som gör skillnad för just den individen. De grupper som är inne på arbetsmarknaden och som omfattas av kollektivavtalens omställningsprogram genom trygghetsråd och trygghetsstiftelser har en effektiv privat arbetsförmedling, medan de personer som står utanför eller har en svag förankring på arbetsmarknaden hänvisas till en enligt bedömning ineffektiv offentlig arbetsförmedling. Detta drabbar i första hand utlandsfödda, nyanlända, unga och personer med funktionsnedsättning. Enligt vad som framförs i motion 2013/14:A4 av (SD) framstår det mot bakgrund av den fortsatt höga ungdomsarbetslösheten som underligt att regeringen inte tar frågan på större allvar. Regeringen nämner i sin skrivelse en kommande proposition som syftar till att förbättra register och statistik, samt att man vill ta fram nya modeller för samverkan mellan Arbetsförmedlingen och . Motionärens bedömning är dock att regeringens åtgärder inte kommer att ha mer än en marginell effekt, eftersom huvudproblemet är att det skapas för lite jobb. För att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten krävs enligt motionärens bedömning konkreta åtgärder på framför allt tre centrala områden. Det generella och delvis politiskt skapade överutbudet på arbetskraft höjer trösklarna för ungdomar och skapar undanträngningseffekter. För att komma till rätta med detta bör regelverket för a-kassan åter göras mer generöst, asyl- och anhöriginvandringen minskas kraftigt och återgå till en behovsprövad arbetskraftsinvandring. För att komma till rätta med problemet med bristande matchning och öka de svenska ungdomarnas anställningsbarhet bör betydande resursförstärkningar ske inom gymnasieskolan, komvux, högskolan och . Vidare bör lärlingsjobb införas som en särskild anställningsform där företagen helt slipper arbetsgivaravgiften. För att stimulera företagen att anställa bör enligt motionären i synnerhet de små företagens sjuklöneansvar minska, arbetsgivaravgiften sänkas för små och medelstora företag, undantagen från turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd ökas, starta-eget-bidraget tidsmässigt förlängas och åldersgränsen sänkas från 25 till . Utöver detta bör även en satsning på ett landsbygdslyft, återinförd värnplikt, en satsning på föreningsjobb och nyanställningar inom vård och omsorg samt ett utökat reseavdrag vid arbetspendling kunna bidra till en minskad ungdomsarbetslöshet. Utskottet kan inledningsvis konstatera att den svenska arbetsmarknaden långsamt håller på att återhämta sig efter den djupa nedgång som finanskrisen orsakade. Utvecklingen är försiktigt positiv såväl generellt som för ungdomar, även om ungdomsarbetslösheten är hög. Av Arbetsförmedlingens månadsstatistik för framgår att antalet inskrivna arbetslösa ungdomar i åldern 18–uppgick till 94 000 personer , vilket är 6 000 färre än . Av dessa var 35 000 öppet arbetslösa, och 59 000 deltog i ett program med aktivitetsstöd. I relativa tal uppgick ungdomsarbetslösheten till av den registerbaserade arbetskraften, en minskning jämfört med . Även i () månadsstatistik för ökar sysselsättningen som arbetslösheten sjunker marginellt för såväl ungdomar som övriga på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar den omsvängning i positiv riktning som präglar den svenska arbetsmarknaden. ligger ungdomsarbetslösheten fortfarande på en alltför hög nivå. Det är därför enligt utskottets mening bra att har granskat Arbetsförmedlingens stöd till ungdomar. Tidiga insatser för ungdomar När det gäller tidiga ungdomsinsatser kan utskottet inte ställa sig bakom den skeva verklighetsbeskrivning som ges i Socialdemokraternas motion 2013/14:A3. Som utskottet tidigare påpekat (senast i bet. 2013/14:AU2) har arbetslösa ungdomar, liksom andra arbetslösa, rätt till ett individuellt stöd i sitt arbetssökande från den första inskrivningsdagen. Regeringen förstärkte också Arbetsförmedlingens resurser med 2013–2015 med inriktning mot ungdomar för att möjliggöra mer väglednings- och matchningsinsatser tidigt i arbetslösheten. Utöver dessa satsningar tillförde regeringen ytterligare 2014 just för att Arbetsförmedlingen ska kunna anvisa förmedlare att jobba särskilt med ungdomar. Utskottet vill påminna om att ungdomars arbetslöshet kan ha olika orsaker som kräver olika typer av insatser och stöd. Av SCB:s rapport – jämförbarhet i statistiken mellan ett antal europeiska länder (SCB 2013:1) framgår att arbetslöshetens längd varierade mycket mellan de undersökta länderna. och var de länder där störst andel av de arbetslösa ungdomarna var arbetslösa endast . och var de länder som hade lägst andel långtidsarbetslösa ungdomar, dvs. ungdomar som varit arbetslösa . En annan aspekt som är värd att uppmärksamma är om ungdomar arbetar och vill arbeta heltid eller deltid. I , som har en förhållandevis låg ungdomsarbetslöshet, arbetar en större andel av ungdomarna deltid än i övriga länder. En större andel av de arbetslösa ungdomarna där sökte också deltidsarbete. I länder med en hög ungdomsarbetslöshet, som i , rådde ett motsatt förhållande.