bet · H101NU13 · 2014-03-04 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottet välkomnade förslaget till tidigareläggning av den i det befintliga direktivet fastställda successiva ökningen av de krav som ställs på de utsläpp av klimatgaser som är förknippade med produktionen av biodrivmedel och framhöll att förslaget innebär ett kraftigt incitament för producenter av biodrivmedel att vidta förbättringsåtgärder och vidare att det utesluter de biodrivmedel som har sämst miljöprestanda från den europeiska marknaden. Utskottet, som inte har någon annan uppfattning än miljö- och jordbruksutskottet, avstyrker därmed motion 2013/14:U316 (MP) i den här aktuella delen. I motion 2013/14:N424 (S) framhålls betydelsen av att fortsätta arbeta för att förhandlingarna inom den s.k. Doharundan ska fortskrida. Motionärerna betonar även vikten av att öppenheten inom WTO förbättras. Utskottet vill i sammanhanget inledningsvis betona betydelsen av överenskommelsen om det s.k. Balipaketet som ingicks i samband med WTO:s nionde ministerkonferens . Tack vare framgången på har det tänts hopp om att den så omtalade Doharundan ska kunna slutföras, även om det är viktigt att framhålla att vägen dit är lång. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är av stor vikt att fortsätta arbeta för att förhandlingarna inom WTO fortskrider liksom för att det avtal som har nåtts också genomförs. Utskottet finner att även regeringen omfattas av denna uppfattning och vill i sammanhanget erinra om regeringens uttalade avsikt att lansera ett nytt för förenklade handelsprocedurer i . Vad gäller öppenheten inom WTO kan erinras om att utskottet tidigare avstyrkt förslag om ökad insyn i handelspolitiken (bet. 2012/13:NU13) med hänvisning till att det förekommer en löpande och årlig återrapportering till kring utvecklingen på handelsområdet. Med anledning av den här aktuella motionen vill utskottet även anföra följande. Utskottet noterar att kommissionen uppmuntrar demokratisk kontroll och medborgerligt deltagande på alla stadier i förhandlingarna. Såväl WTO som kommissionen tillgängliggör information på deras respektive webbplatser om pågående förhandlingar, samtliga medlemmars anföranden på finns t.ex. att tillgå på WTO:s webbplats. Ett antal organisationer har även beviljats observatörsstatus vid WTO:s förhandlingar. Vidare noterar utskottet att det inom WTO finns en mekanism som innebär att medlemmar som deltar i förhandlingar om regionala handelsavtal på ett tidigt stadium ska informera om att förhandlingar inletts samt när avtal slutits (Transparency Mechanism for Regional Trade Agreements). Utskottet menar att det är av vikt att värna insyn, öppenhet och delaktighet i det pågående arbetet i WTO. har utskottet förståelse för att en viss nivå av sekretess är nödvändig för att skapa ett förtroendefullt förhandlingsklimat. Med det sagda avstyrks det här aktuella motionsyrkandet. Handel, hållbart företagande och rättvisemärkning Frågan om hållbart företagande har tidigare berörts i detta betänkande, då i relation till svenskt exportfrämjande. Utskottet vill med anledning av detta inledningsvis påminna om att dess uppfattning är att frågan om hållbart företagande är och även fortsättningsvis bör vara företagsägd och företagsdriven. vill utskottet även här framhålla vikten av att bistå företagen med kunskap i frågor om hållbart företagande. Här fyller exempelvis den ISO-standard om socialt ansvarstagande, som även nämns i motion 2013/14:N424 (S), en viktig roll. I linje med vad som sägs i den nämnda motionen tror utskottet vidare att konsumenter genom att ställa större krav kan driva på företagens arbete med hållbart företagande, och i det sammanhanget kan instrument som märkning av produkter och tjänster, såsom rättvisemärkning, ge en viktig vägledning för konsumenterna. Utskottet kan konstatera att frågor om hållbart företagande är prioriterade av såväl regeringen som kommissionen. Här kan exempelvis nämnas kommissionens arbete med en förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar samt arbetet med förslaget till nytt direktiv om redovisning av stora företags och koncerners icke-finansiella information och mångfaldspolitik. Vad gäller rättvisemärkning kan i detta sammanhang erinras om kommissionens meddelande Att bidra till en hållbar utveckling: rättvis handel och icke-statliga handelsrelaterade system för hållbar utveckling, KOM(2009) 215. Med det sagda föreslår utskottet att avslår motion 2013/14:N424 (S) i de här aktuella delarna. Övrigt om internationell handel Utskottet har här att behandla motioner om handelsavtalens utformning, import och försäljning av jätteräkor samt och miljöteknik. Utskottet har tidigare behandlat motioner med liknande krav som de som förs fram i de här aktuella motionerna, 2013/14:U203 (V), 2013/14:U316 (MP) och 2013/14:N391 (KD), om att ska verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal också ska vara förenliga med gällande internationell rätt om mänskliga, sociala och arbetsmässiga rättigheter och säkerställa miljöhänsyn samt att handelsavtalen ska villkoras med respekt för de mänskliga rättigheterna och folkrätten. I dessa sammanhang (senast i bet. 2012/13:NU13) har utskottet betonat vikten av att handelspolitiken medverkar till att värna de mänskliga rättigheterna, stärker respekten för grundläggande arbetsvillkor, inkluderar ett klimat- och miljöperspektiv samt prioriterar ett utvecklingsperspektiv. Utskottet vill i linje än en gång betona att det i alla sammanhang, inte minst inom handelspolitiken, är av stor vikt att värna de mänskliga rättigheterna. Med anledning av det som framförs i de här aktuella motionerna vill utskottet påminna om att EU:s målsättning är att integrera klausuler om respekt för mänskliga rättigheter i samtliga associerings- och frihandelsavtal. Det gäller således även för de länder som nämns i motion 2013/14:U203 (V). Vidare är det alltjämt utskottets uppfattning att såväl internationella som regionala och bilaterala handelsavtal bör bidra till att rättighetskonventioner och andra viktiga vägledande principer om riktlinjer, såsom riktlinjer för multinationella företag och Global Compact, genomförs och efterlevs. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om att klimat- och miljöhänsyn ingår i de internationella konventioner och bestämmelser som reglerar hållbart och ansvarsfullt företagande. I motion 2013/14:MJ424 (V) förespråkas att , mot bakgrund av miljömässiga och sociala hänsyn, bör verka för ett förbud mot import och försäljning av jätteräkor. Utskottet delar uppfattningen att jätteräkindustrin utgör ett betydande problem främst genom den fysiska miljöförstöring som blir följden av att anlägga och driva odlingarna. Till skillnad från motionärerna anser dock inte utskottet att en begränsning av frihandeln är en lösning på problemet. Att säkerställa att internationell handel bidrar till ekonomisk tillväxt som miljön och ekosystemen bevaras är onekligen en utmaning. Utskottet konstaterar att regeringen fortsätter att driva på för att inkludera miljö- och klimatfrågor i förhandlingar inom WTO och vill även än en gång påminna om att klimat- och miljöhänsyn ingår i de internationella konventioner och bestämmelser som reglerar hållbart och ansvarsfullt företagande. Vad gäller miljöteknik och har utskottet avstyrkt motionsyrkanden som varit liknande de som här är aktuella i motion 2013/14:U316 (MP) och 2013/14:MJ468 (V) om att bör verka för att grön teknik som bekämpar klimatförändringarna ges samma undantag inom som livsuppehållande mediciner. Liksom vill utskottet framhålla vikten av att utvecklingsländerna får tillgång till ny, energieffektiv teknik. står dock utskottet alltjämt fast vid sin uppfattning att överföring av miljöteknik till utvecklingsländer i första hand är en patentfråga och inte en klimatfråga. Med detta avstyrks motionerna 2013/14:U203 (V), 2013/14:U316 (MP), 2013/14:MJ424 (V), 2013/14:MJ468 (V) och 2013/14:N391 (KD) i de här aktuella delarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regeringens skrivelse, punkt 1 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N5 av och (båda MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:N6 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2013/14:55 till handlingarna. är ett exportberoende land. En stark export är avgörande för att skapa fler jobb och högre tillväxt. Att förbättra de små och medelstora företagens förutsättningar att växa genom att nå ut på nya större marknader är en del av en framgångsrik politik för att bekämpa arbetslösheten. Den globala konkurrensen hårdnar och många länder ökar därmed sina insatser för att hjälpa företag att etablera sig och sina varor och tjänster utanför sitt lands gränser. Stöd för att attrahera investeringar till landet utvecklas också ständigt. Det svenska export- och investeringsfrämjandet måste ligga i topp för att inte hamna på efterkälken. har granskat de svenska exportfrämjande insatserna. konstaterar att insatserna inte träffar och regeringens uttalade mål med exportfrämjandet och pekar på allvarliga brister. Målgruppen för stödet, de små och medelstora företagen, har låg kännedom om utbudet och aktörerna inom det exportfrämjande området. Insatserna uppfattas som alltför trubbiga och är inte anpassade efter företagens behov. Statens insatser för att främja företagens förmåga till export är inte heller koordinerade och förutsättningarna för samverkan är bristfälliga. Insatsernas samhällsekonomiska effekter och resultat följs inte upp, och rapporteringen till regeringen och grundar sig i ett onyanserat urval av enbart lyckade insatser. Som framgår finns det således mycket att göra för att främja exporten. Vi delar bedömning att de statliga insatserna på exportområdet behöver följas upp och samordnas för att möta företagens exportbehov på ett effektivare sätt än vad som sker . I stället för att ifrågasätta metod och slutsatser menar vi att regeringen bör fokusera på hur befintlig verksamhet kan göras bättre. är inte den enda som påpekat brister vad gäller statens exportfrämjande verksamhet. Vi anser att det är angeläget att betonar vikten av ett väl fungerande exportfrämjande och menar att genom ett uttalande bör uppmana regeringen att följa rekommendationer. Det inbegriper bl.a. att regeringen bör se över de statliga främjandeinsatserna för export så att de stämmer överens med företagens behov och efterfrågan av statliga exporttjänster. I detta arbete bör särskild vikt läggas vid de små och medelstora företagens behov. Vidare bör regeringen samordna och tydliggöra de statliga aktörernas uppdrag på området så att stöden kompletterar varandra och ger ett samlat utbud samt så att de statliga exporttjänsterna kan effektiviseras. Slutligen bör regeringen förtydliga kraven på att de statliga aktörerna löpande följer upp insatserna och genomför kvalificerade utvärderingar av det statliga exportstödet och dess resultat samt verksamhetens effekter. De statliga aktörernas resultat av samverkan och samarbete bör även följas upp. Med det sagda tillstyrker vi motionerna 2013/14:N5 (MP) och 2013/14:N6 (S) i de här aktuella delarna och föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Svenskt exportfrämjande, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N6 av m.fl. (S) yrkandena 4, 6 och 7. Regeringens exportvision, att fördubbla exporten till 2015, saknar en vägledande roll utanför handelsministerns egna departement. Visionen dömdes tidigt ut av experter, och verkningsfulla åtgärder för att nå visionen har uteblivit. Vi menar vidare att det inte finns något som tyder på att visionen kommer att bli verklighet. Ambitiösa målsättningar måste följas av verkningsfulla initiativ. Sådana har uteblivit. behöver en trovärdig strategi för ökad export. Därför har vi socialdemokrater lagt förslag på att regeringen bör upprätta en nationell exportstrategi som innehåller insatser som stärker svenska företags export på tillväxtmarknader och ökar antalet exporterande svenska företag. Särskilt fokus bör ligga på att stärka de små och medelstora företagens exportmöjligheter. Ytterligare insatser inom ramen för strategin bör utvecklas i samverkan med näringslivet och fackliga organisationer. Inom ramen för den nationella exportstrategin vill vi utveckla en modell där små och medelstora företag går samman i exportnätverk. Exportnätverken utgörs av företag som förenas av sina ambitioner att träda in på en exportmarknad eller av att deras produkter kompletterar varandra. Företagen i nätverken delar på en gemensam exportkompetens lokaliserad på den aktuella marknaden. Företagsnätverken underlättar handel med länder som efterfrågar stora volymer eller helhetskoncept och där svenska exportföretag var för sig har svårt att konkurrera med andra större internationella företag. Förslaget innebär att stöd kan ges för att anlita en lokal exportrepresentant. Genom modellen ges företag möjlighet att dela på kostnaderna för en lokalt placerad exportexpert, som de tar del av varandras erfarenheter och kan dra lärdomar av varandras internationaliseringsprocesser. Vi menar att regeringen bör inrätta stöd till exportorienterade företagsnätverk enligt den föreslagna modellen. Vidare menar vi att kännedom om var de växande ekonomierna finns ska spela in när kommande beslut om nya ambassader eller konsulat tas. Mot bakgrund av att den svenska exporten behöver utvecklas på tillväxtmarknaderna anser vi att det är olyckligt att regeringen valt att lägga ned utrikesrepresentationen på växande marknader. Vi menar att bör vara representerat i samt ha god närvaro i länder i , och . Med det sagda tillstyrker vi motion 2013/14:N6 (S) i här berörda delar. Svenskt exportfrämjande, punkt 2 – motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). är ett exportberoende land. Exporten står för närmare halva årliga bruttonationalprodukt och är viktig för svensk sysselsättning. I en allt hårdare internationell konkurrens är det angeläget att svenska företag kan hävda sig gentemot andra. Det är därför viktigt att från politiskt håll aktivt arbeta för att överbrygga hinder som försvårar för företag som vill etablera sig på den internationella marknaden. Vi delar den uppfattning som förs fram i motion 2013/14:N6 (S) att behöver en politik som på ett bättre sätt gör det möjligt för svenska företag att ta del av de möjligheter som en ökad global konkurrens och växande nya marknader ger. Vad en sådan politik bör innehålla framgår av våra övriga ställningstaganden i detta betänkande, liksom av våra partiers respektive budgetförslag som behandlade (bet. 2013/14:NU1). Vi anser dock inte att de här aktuella motionsyrkandena bör leda till någon åtgärd från sida. Därmed avstyrks motion 2013/14:N6 (S) i de här aktuella delarna. Regional exportrådgivning, punkt 3 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N6 av m.fl. (S) yrkande 5. För att stärka samordningen mellan olika exportfrämjande aktörers insatser och sänka trösklarna mot exportmarknaden för enskilda företag förordar vi att det byggs upp regionala exportcentrum enligt principen en dörr in. Till de regionala exportcentrumen kan företagen vända sig för att ta del av ett samlat utbud av insatser och få rådgivning och information kring frågor som rör företagens exportplaner. En förstärkt roll till Business regionala exportrådgivare kan utgöra en viktig bas i ett sådant utvecklingsarbete. De regionala exportrådgivarna arbetar särskilt med att hjälpa små och medelstora företag att ta sig in på nya marknader och utgör en viktig del av den svenska handelspolitiken. Det är av största vikt att regional exportrådgivning utvärderas och ses över kontinuerligt i syfte att förbättra verksamheten. Principen en dörr in överensstämmer också med rekommendationer till regeringen att samordna de statliga exportinsatserna så att de bättre kan motsvara företagens behov. Vi menar att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att inrätta regionala exportcentrum i enlighet med vad vi här har anfört. Med detta tillstyrker vi motion 2013/14:N6 (S) i den berörda delen. EU:s inre marknad, punkt 4 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkande 13. EU:s inre marknad innebär stora möjligheter att öka medlemsländernas handelsutbyte. Behovet av att små och medelstora företag ska komma ut på EU:s inre marknad kan inte nog understrykas. Den inre marknaden fungerar inte optimalt . Situationen har lett till diskussioner på EU-nivå om åtgärder och initiativ för att förbättra den inre marknadens funktionssätt. Vi menar att det är viktigt att dessa diskussioner inte bara förblir diskussioner utan att dessa initiativ även genomförs bland medlemsstaterna. Vidare menar vi att kommissionen måste säkerställa att enskilda medlemsländer inte sätter upp nya protektionistiska regler för att skydda sina egna nationella marknader. Detta menar vi att bör tillkännage för regeringen. Med detta tillstyrker vi motion 2013/14:N424 (S) i den här aktuella delen. Exportfrämjande och hållbart företagande, punkt 5 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 7 och 2013/14:MJ304 av m.fl. (MP) yrkande 2. Vi har i tidigare sammanhang (bet. 2012/13:NU13) uttryckt vikten av att olika sociala och arbetsrättsliga frågor måste få ett större genomslag i handelspolitiken. En del i detta är att det svenska exportfrämjandet måste ske i samstämmighet med ett hållbart företagande (CSR). I linje med vad som framförs i motion 2013/14:U203 (V) är vi inte emot att handel bedrivs med diktaturer, tvärtom finns det exempel på hur handelsblockader slagit hårt mot civilbefolkningen. Däremot anser vi att det är centralt att det finns tydliga kriterier för den exportfrämjande verksamheten så att handel och investeringar inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller stärker auktoritära regimer. Vi menar därför att , med bifall till den nämnda motionen, bör uppmana regeringen att skärpa kriterierna avseende mänskliga rättigheter för svenskt exportfrämjande. Vi instämmer även i det som sägs i motion 2013/14:MJ304 (MP) om att en prioriterad uppgift för och andra berörda myndigheter är att ge stöd till svenska exportföretag så att de agerar på ett sätt som inte står i strid med de mänskliga rättigheterna, sociala rättigheter, rätten till hälsa eller som på ett sätt är skadligt för miljön eller klimatet. Vidare delar vi den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2013/14:U316 (MP) att starka fackföreningar är ett centralt instrument för en rättvis fördelning av resurser och för hållbar utveckling. När människor organiserar sig, kräver sina rättigheter och rimliga arbetsvillkor kan de förändra maktstrukturer och därmed hela samhällen. Fungerande fackliga organisationer ger bättre arbets- och levnadsvillkor och stimulerar en inkluderande tillväxt. Enligt saknar fortfarande mer än två tredjedelar av alla arbetstagare grundläggande skydd för sina mänskliga rättigheter i arbetslivet. I länder som , , , och är det fortfarande förenat med livsfara att arbeta fackligt. bör, med sina unika erfarenheter av överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter, lyfta upp frågor om facklig frihet och organisationsfrihet. Därför bör enligt vår mening tillkännage för regeringen att den bör verka för att svenska exportorgan och företag ska följa och skriva på globala ramavtal med de globala fackliga federationerna och följa lagstiftning i länderna. Därmed tillstyrks de här nämnda motionerna i de berörda delarna. Exportfrämjande och hållbar utveckling, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 45. Utvecklingen i världens städer är avgörande för en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. beräknas omkring sex av tio personer bo i storstadsområden. Urbaniseringen är snabbast i utvecklingsländer, och det är just där som konsekvenserna blir som störst. Hundra miljoner människor bor i slumområden, som påverkas av allt från klimatförändringarna till bristande hantering av avfall och sanitet. I linje med vad som sägs i motion 2013/14:U316 (MP) menar jag att påverkar den globala statsutvecklingen genom svenska företag som agerar internationellt. Jag anser därför att de svenska exportorganen har ett stort ansvar i denna utveckling genom att stödja företag som har smarta lösningar för städer, och bör ställa krav som utesluter exportkrediter till ohållbara lösningar, t.ex. motorvägsutbyggnad. Detta bör tydliggöras för regeringen genom ett riksdagsuttalande. Vidare anser jag, i likhet med nämnda motion, att bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning för att se över hur det statliga exportstödet och utvecklingssamarbetet kan riktas mot förnybar energi. Därmed tillstyrks motion 2013/14:U316 (MP) i de delar som här är aktuella. Rättvis handel, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U303 av m.fl. (S) yrkandena 27 och 30 samt 2013/14:N424 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3 samt 2013/14:U235 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 60, 2013/14:N391 av (KD) yrkande 1 och 2013/14:N397 av m.fl. (S). I linje med vad som sägs i motionerna 2013/14:U303 (S) och 2013/14:N424 (S) vill vi anföra följande vad gäller rättvis handel. Handel med varor och tjänster över gränserna har ökat lavinartat . Trots detta skapar den globala produktionen inte välstånd i alla delar av världen. Det finns ett tydligt samband mellan lägre handelsbarriärer och ökad handel, men det är alltjämt världens rikaste länder som handlar mest med varandra. Globaliseringen innebär nya möjligheter, men också nya utmaningar. För att alla ska få ta del av globaliseringens fördelar och för att dess nackdelar ska begränsas krävs enligt vår mening en politik som kompletterar öppenhet med satsningar på kompetens, rättvis fördelning och hållbar utveckling. Öppen handel bidrar till nya och bättre jobb, högre löner, bättre konkurrens och lägre priser. Öppen handel bidrar också till ekonomisk tillväxt, inte minst för världens utvecklingsländer. En öppnare och rättvisare handel är ett av de bästa instrumenten vi har för att uppfylla FN:s millenniemål för global utveckling. Utvecklingshänsyn måste därför vara vägledande i det internationella handelssystemet för att även fattiga länder ska kunna dra nytta av globaliseringens välfärdsvinster. Så länge de rikare delarna av världen skyddas av handelsbarriärer kommer verklig fri handel vara en utopi. Så länge kommer också välståndet att fördelas ojämnt mellan olika delar av världen. I fattiga delar av världen finns det dessutom ofta mycket höga tullmurar och andra former av handelshinder mellan grannländerna. Det är därför viktigt att stödja länder i fattiga delar av världen att öka sin handel mellan varandra. Vi vill verka för en verklig frihandel, utan tullmurar och subventioner.