bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — Höjningen överensstämmer med det som Klimatberedningen kom fram till och som alla sju partierna i beredningen var överens om. Precis som Klimatberedningen vill vi också räkna upp koldioxidskatten med BNP-utvecklingen för att styreffekten inte ska minska. är diesel lägre beskattad än bensin, beroende på en lägre energiskatt. På detta sätt har diesel blivit mer attraktivt för personbilar, vilket bidrar till att antalet dieselbilar ökar. Enligt motsvarade nedsättningen en subvention av diesel med 2010. En utfasning av den här energiskattesubventionen inleddes , och denna utfasning bör fortsätta 2015. Energiskatten på diesel bör därför höjas med per liter 2015, och fordonsskatten bör sänkas för dieselbilar. bör diesel och bensin ha samma energibeskattning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Lantbrukets drivmedelsskatter, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk319 av m.fl. (SD) och 2013/14:Sk217 av (M). har beslutat att minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från per liter till per liter. Ett steg på vägen togs 2013 genom att återbetalningen minskade till per liter. Dessa kostnadspåslag kommer tillsammans med generella skattepåslag att ytterligare sänka lantbrukets konkurrenskraft och fortsätta att driva näringen ut från . har en vilja, efter att ha konstaterat att är ett av de länder som har de absolut högsta drivmedelskostnaderna inom EU för jord- och skogsbruksmaskiner, att i stället försöka möta de europeiska nivåerna. Vi föreslår därför en höjning av återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Beskattning av biodrivmedel, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk311 av (S) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 47. Det kvotpliktssystem för låginblandning av biodrivmedel i bensin och diesel som beslutat om innebär en fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel, bl.a. E85, rapsmetylester () och biogas. Det finns fler bränslen på marknaden än dessa som är både miljövänliga och konkurrenskraftiga men som inte får inte samma skattebefrielse. Det gäller t.ex. hydrerade vegetabiliska oljor (HVO). HVO kan utan problem ersätta fossil diesel , då de är mycket snarlika den fossila i sin sammansättning. Vi anser att det inte finns någon anledning att begränsa användningen av HVO till låginblandning. Det riskerar att minska den nuvarande inhemska produktionen av förnybar HVO och dämpa framtida investeringar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljöskatt på flyg, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 17 i denna del och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 20. fattade beslut om att införa en skatt på flygresor. Skatten var schablonmässigt utformad och togs ut med vissa belopp per passagerare. Alliansregeringen slopade skatten vid sitt tillträde. Flygresandet står för mellan av svenskarnas totala klimatpåverkande utsläpp, men flyget betalar varken energi- eller koldioxidskatt. Flyget har däremot införlivats i EU:s handel med utsläppsrätter, utan att ta hänsyn till att flygets klimatpåverkan är ungefär dubbelt så stor som bara dess koldioxidutsläpp. bör därför verka för att flyget ges en särskild utsläppsbubbla, vid sidan av industrin. I väntan på en sådan lösning föreslår en flygskatt i syfte att kompensera för den del av flygets klimatpåverkan som inte täcks av utsläppshandeln. En sådan skatt kan med fördel göras avståndsbaserad för att bättre spegla flygets klimatpåverkan. Eftersom frågan om flygskatt utreds inom Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta föreslår vi bara en flygskatt av samma modell som beslutades av den socialdemokratiska regeringen , men är öppna för att flygskatten kan komma att utformas på ett mer träffsäkert och rättvisande sätt efter att utredningen presenterat sitt förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Miljöskatt på flyg, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 17 i denna del. föreslår att en klimatskatt på inrikesflyg införs i form av en schabloniserad start- och landningsavgift. Skatten ökar incitamenten att fylla planen med resenärer och därmed minska påverkan på miljön. Ekonomisk kompensation bör lämnas för flygtrafik som har statligt stöd för regional utveckling. Vårt förslag till klimatskatt på inrikesflyget är inte lika träffsäkert som en bränsleskatt, men i väntan på ändrade internationella regelverk är det ändå ett tydligt ekonomiskt styrmedel mot en minskad miljöpåverkan. Vår utgångspunkt är att nivån på koldioxid- och energiskatt på flygfotogen ska motsvara den dubbla nivån som gäller för bensin för bilar. Detta eftersom utsläpp från flygplan på hög höjd leder till en klimatpåverkan som är mellan två och sex gånger så hög som om utsläppet hade gjorts vid marknivå. gjordes ca 130 000 landningar inrikes. Med en tänkt intäkt baserad på bränsleförbrukning från inrikesflyget på motsvarar det i avgift för varje enkel resa per plan. För ett plan med 100 passagerare är merkostnaden alltså ca per passagerare. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vissa fordonsskattefrågor, punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2013/14:Sk340 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkande 29, 2013/14:T217 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:T364 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:T421 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 21, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkandena 13, 15 och 17 i denna del och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 37. Vi vill införa en avståndsbaserad vägslitageavgift för alla tunga lastbilar, såväl svenskregistrerade som utlandsregistrerade, som trafikerar vägnätet i . Vi tycker att det är rimligt att genom en särskild avståndsbaserad avgift internalisera den tunga trafikens kostnader för samhällsekonomin. Eftersom vi anser att även utlandsregistrerade lastbilar ska betala för att de använder svenska vägar skapas en ökad konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkerier. En vägslitageavgift möjliggör nya investeringar i infrastruktur som gynnar exportindustrin i stort, seriösa aktörer i åkerinäringen och den svenska samhällsekonomin. Avgiften säkerställer också en bättre konkurrensneutralitet mellan väg, järnväg och sjöfart. Det hävdas ibland att systemkostnaderna för avgifter för lastbilstrafiken skulle vara mycket höga i relation till intäkterna. En genomgång från () visar dock att systemkostnaderna i endast utgör av de totala intäkterna. Vägslitageavgiften ska vara differentierad efter vilken Euroklass på avgasreningen lastbilen har. Det kan också finnas anledning att tillämpa ett inslag av regional differentiering av hänsyn till skogsindustrin. Sammantaget bidrar skatten på lastbilstransporter till att främja den seriösa åkerinäringen, trafiksäkerheten, miljön, klimatet och konkurrenskraft. Vi vill också gynna inköp av miljövänliga nya bilar genom bonus–malus-system, t.ex. ett system med miljöbilspremier och registreringsavgifter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Trängselskatt, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 22 och 2013/14:Sk277 av (FP), 2013/14:Sk348 av (S), 2013/14:Sk387 av (S), 2013/14:T268 av (SD) yrkande 3, 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 16. Ett snabbt sätt att komma lite närmare konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkare är att utländska fordon även ska få betala trängselskatt i och . Vi förutsätter att löser frågan så fort som möjligt. Eftersom frågans lösning dragit ut finns det anledning att kräva att processen ska snabbas på. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Trängselskatt, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2013/14:Sk387 av (S) och 2013/14:Sk277 av (FP), 2013/14:Sk348 av (S), 2013/14:T268 av (SD) yrkande 3 och 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 22. Den intensiva privatbilismen i de större städerna är ett hot mot miljön. Trängselskatt är ett effektivt styrmedel för att minska biltrafiken. Transporternas miljöpåverkan i större städer kan åtgärdas med hjälp av trängselavgifter och stora satsningar på en förbättrad kollektivtrafik. Vi är positiva till de trängselskatter som har införts i och ser ett behov av ytterligare åtgärder för att stärka trängselskatter som styrmedel i och i flera andra städer. Vi anser också att det är den regionala och lokala nivån som ska besluta om trängselskattesystemets införande, avgiftsnivån, den geografiska utformningen och användningen av dess intäkter. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Privatinförsel av alkohol och tobak samt försäljning i exportbutiker, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So206 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:Sk268 av och (båda FP) yrkande 2 och 2013/14:Sk221 av och (båda S). EU-inträdet och de stora införselkvoter som gäller för privatpersoner har haft stor påverkan på alkoholsituationen i . Andelen utlandsköpt alkohol har ökat drastiskt, även om en viss stabilisering nu skett. Regeringen har tagit initiativ i EU för att diskutera minskade kvoter, men tyvärr utan resultat. Det stora problemet i sammanhanget är att alkoholdrycker inom EU framför allt betraktas som en handelsvara och att folkhälsoperspektivet osynliggörs. Trots att regeringens tidigare försök inte gett något resultat tror jag att det är nödvändigt att arbeta vidare med denna fråga i EU. Regeringen bör därför ta ett förnyat initiativ till att arbeta för sänkta införselkvoter av alkohol. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt som styrmedel på kemikalieområdet, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk359 av m.fl. (MP) och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 10. Vår slutsats av Miljömålsberedningens arbete är att vi i svensk politik är överens om att Reach är otillräcklig i sin nuvarande utformning för att nå miljömålet Giftfri miljö. Konsekvensen måste bli en mer aktiv och innovativ svensk kemikaliepolitik. Vi menar att det kan vara ett effektivt sätt att påverka EU om ensidigt beslutar om regleringar av kemikalier. Kemikalieinspektionen har presenterat förslag på ekonomiska styrmedel för att minska kemikalieexponeringen i vardagen som vi anser är intressant. Förslaget innebär en skatt på utpekade varor (ca 10–15 varor per sektor) som innehåller ftalater, bromerade flamskyddsmedel, högfluorerade ämnen och kvicksilver. Liknande skatter finns i flera andra EU-länder t.ex. i . Varorna finns i fyra sektorer: byggprodukter och inredning, hemelektronik, kläder och skor samt ljuskällor (kvicksilverlampor). Myndigheten håller på att ta fram ett mer detaljerat förslag. Som förslaget är utformat är det tämligen lätt att införa. En förteckning över skattskyldiga tillverkare och importörer upprättas. Skatt betalas för varor som saknar deklaration om att de inte innehåller de utpekade ämnena. Företag som blir skattskyldiga undantas. Regeringen har utsett en särskild utredare som ska analysera om ekonomiska styrmedel kan fungera som komplement till regelstyrning. Vi menar att detta är ett mycket märkligt uppdrag. Vi har ett flertal ekonomiska styrmedel som fungerar som komplement till regelstyrning, t.ex. koldioxidskatten. Utredningsdirektivet är en uppenbart dålig kompromiss mellan regeringspartierna. Vi konstaterar att det finns en bra grund i det förslag som Kemikalieinspektionen tagit fram. Utredaren bör få ett tilläggsdirektiv för att ta fram ett färdigt lagförslag om kemikalieskatt enligt Kemikalieinspektionens rapport samt göra en konsekvensanalys av ett sådant förslag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på handelsgödsel, punkt 14 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 6 i denna del, 2013/14:MJ305 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 6. En skatt på handelsgödsel bör återinföras. Skatten på handelsgödsel var det viktigaste styrmedlet för att minska övergödningen. Med tanke på omfattande åtagande enligt kommissionen för skydd av miljö (Helcom) är det märkligt att man i samband med slopandet av skatten inte redovisade hur målet med styrmedlet ska nås. visade i betänkandet SOU 2003:9 Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? att skatten på handelsgödsel minskade kväveurlakningen från . bedömer att borttagandet av skatten ökar kvävebelastningen på havet med . En handelsgödselskatt behövs för att minska övergödningen, men är också viktig för att med kretsloppsanpassade metoder återföra näringsämnen till åkermarken. Vi anser att intäkterna från skatten i stor utsträckning ska användas till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Då får åtgärderna dubbel effekt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på avfall som deponeras och skatt på avfallsförbränning, punkt 15 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:Sk318 av och (båda SD). Deponi bör normalt endast användas för avfall som inte kan material- eller energiåtervinnas på annat sätt. Vad som kan återvinnas förändras i takt med den tekniska utvecklingen. Ett exempel är plast. Det är svårt att återvinna eller återanvända vissa plaster, men tekniken förväntas utvecklas på det här området. Svåråtervinnbara plaster kan förbrännas med större eller mindre klimatpåverkan beroende på vilket bränsle de ersätter. De kan också deponeras tillfälligt i väntan på att en teknik utvecklas som möjliggör återvinning. Det förutsätter dock att man vid deponeringen skiljer på olika sorters avfall. I det sammanhanget är det viktigt att deponibestämmelserna utformas så att det inte är omöjligt eller olönsamt att ta ut återvinningsbart material ur befintliga deponier. bör ges i uppdrag att utreda hur deponiregler och skatter kan justeras för att främja materialåtervinning. Avfallsförbränningsskatten bör återinföras. När skatten slopades försämrades kalkylerna för alla investeringar i separering, insamling och rötning av den organiska delen i hushållsavfallet. En skatt på sopförbränning är motiverad av många olika skäl, och rätt utformad är den strategisk för att soporna ska utnyttjas på ett optimalt sätt utifrån en samlad bedömning av miljökonsekvenserna. Ett alternativ för att styra bort biologiskt avfall från förbränning kan vara att sätta upp ett stoppår för tillåtligheten att förbränna bioavfall. Eftersom det är förbjudet att deponera avfallet styrs hanteringen mot förädling av resurserna, vilket skulle vara en stark grund för biogasproduktion. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på avfall som deponeras och skatt på avfallsförbränning, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk318 av och (båda SD), 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 5. Deponiskatten är per ton avfall. Beskattat avfall som tas ut för energi- eller materialåtervinning berättigar till återbetalning av skatt. återvinns betydligt mer avfall än . deponerades avfall på 78 anläggningar. Antalet deponianläggningar har minskat då en strängare lagstiftning trädde i kraft. Äldre deponier kan innehålla material som kan återvinnas. Ett problem i sammanhanget är att den som utvinner material från gamla deponier från tiden innan deponiskatten infördes blir skyldig att betala deponiskatt för avfall som återförs till deponin efter att utsortering skett. Förhållandet hämmar viljan att utvinna t.ex. metaller från gamla deponier, vilket innebär att samhället går miste om stora värden som arbetstillfällen går förlorade. Jag anser att reglerna vid återdeponering från gamla deponier bör revideras så att utvinningen blir lönsam. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på naturgrus, punkt 16 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 40 och 2013/14:MJ498 av (M) yrkande 2. Naturgrusavlagringarna är de viktigaste grundvattenmagasinen. Bevarande av naturgrustillgångarna är därför en förutsättning för en hållbar dricksvattenförsörjning. Delmålet innebar ett maximalt uttag av naturgrus på . Målet uppfylldes inte och uttaget var ca , enligt bedömning. Skatten på naturgrus är det viktigaste styrmedlet för att se till att det inte är dyrare att använda krossat berg i stället för naturgrus. utvärderingar visar att skatten är för låg för att utjämna skillnaderna i produktionskostnader mellan grus- och bergtäkter. Vi menar att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en höjning av skatten på naturgrus. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på animaliska livsmedel, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 45. Många människor försöker minska sin köttkonsumtion eller väljer bort kött helt. För många är det ett etiskt ställningstagande – en strävan efter att inte åsamka andra varelser lidande – men det finns också många andra skäl. Rapporter om djuruppfödningens klimatpåverkan har aktualiserat diskussionen om den globala köttkonsumtionens miljökonsekvenser, som utöver klimatet också involverar problem som övergödning, avskogning och vattenbrist. Animaliska livsmedels höga areal- och resursförbrukning jämfört med vegetabiliska livsmedel väcker frågor om solidaritet med världens svältande. Ytterligare andra oroas över sambandet mellan animaliekonsumtion och ohälsa. Det finns alltså goda skäl att stödja en minskad animaliekonsumtion och underlätta för dem som vill avstå från kött eller andra animaliska produkter. En beskattning av animaliska livsmedel för att kompensera för deras miljöpåverkan bör därför utredas. Det finns farhågor om att en beskattning som enbart grundar sig på klimatpåverkan leder till ett försämrat djurskydd. Dagens kyckling- och slaktsvinsuppfödning har stora djurvälfärdsbrister, men står för en mindre klimatpåverkan per kilo kött än uppfödningen av idisslare som får vara ute och beta men släpper ut den starka växthusgasen metan. Väger man däremot även in andra aspekter som påverkan på biologisk mångfald sammanfaller djurvänlighet och miljövänlighet i högre grad. Det är därför viktigt att ekonomiska styrmedel för att minska animaliska livsmedels miljöpåverkan inte bara tar hänsyn till klimat utan också utformas med andra miljöaspekter och djurvälfärdskonsekvenser i åtanke. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Gruvskatt, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 9. En hållbar mineralstrategi bygger på ökad återanvändning av metaller och på att det finns incitament att utvinna mer från redan existerande gruvor och slagghögar. ska hushålla med sina ändliga resurser. Den mineralersättning som betalas vid gruvbrytning är låg och bara en mindre del går till staten. Huvuddelen går till markägaren. På många håll diskuteras införandet av en särskild gruvskatt för att fördela de inkomster som gruvnäringen genererar jämnare i samhället. Frågan om hur drivkrafterna mot ett cirkulärt materialflöde kan stärkas och vinster från utvinning av naturresurser fördelas är en fråga som också behöver diskuteras i . Det finns därför skäl att en utredning ser över frågan om att införa en särskild gruvskatt och naturresursskatt även i . I avvaktan på detta bör nivån på mineralersättningen höjas rejält och fördelningen av intäkterna mellan staten och markägaren ses över. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på finansiella transaktioner, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna anser att någon form av beskattning av finanssektorn som bidrar till välfärdens finansiering och som förbättrar finansmarknadernas funktionssätt bör prövas. Tänkbara alternativ är en skatt på finansiella aktiviteter eller en skatt på finansiella transaktioner. Vi kan tänka oss att pröva en skatt på finansiella transaktioner om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. initiativ om ett fördjupat samarbete mellan elva medlemsstater om en finansiell transaktionsskatt lever inte upp till de målsättningar vi ställer, och ska därför inte delta i det fördjupade samarbetet. Regeringen förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget. Regeringen har därmed också ansvaret för att i det fortsatta förhandlingsarbetet se till att svenska företags valutasäkring och svenska företagsfinansieringar inte omfattas av skatten. Om skatten på finansiella transaktioner får negativa effekter på skattebaser bör regeringen kräva ytterligare en rabatt på medlemsavgiften. Vi accepterar inte att en skatt på finansiella transaktioner helt eller delvis blir egna medel för EU. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (V) (V) anför: Priset på transporter ska t.ex. inkludera kostnader för miljöskador, hälsoeffekter, trafikolyckor och andra samhällsekonomiska kostnader. Vi behöver i högre utsträckning styra över trafik från vägar till ekologiskt hållbara färdsätt. I står inrikes transporter för en tredjedel av växthusgasutsläppen. Av de inrikes transporterna stod vägtrafiken i sin tur för av utsläppen. konstaterar i sin stora kapacitetsutredning att styrmedel som leder till minskad biltrafik krävs för att klimatmålen ska nås. Koldioxidskatten är ett effektivt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser.