bet · H101UU12 · 2014-05-19 00:00:00 — Det finns begränsade möjligheter att hitta nya vattenresurser. Därför måste vi värna befintliga vattenresurser och deras kvalitet genom hushållning och effektivisering. Det finns en omfattande indirekt handel med vatten genom handel med exempelvis jordbruksprodukter. Delar av denna handel är i själva verket nödvändiga för vissa länder och regioner med vattenbrist. Det finns också en trend att privatisera vatten, både för jordbruk och för direktkonsumtion. Vi anser att internationella samarbete på vattenområdet ska inriktas på att tillgodose alla människors grundläggande rätt till vatten som livsmedel och för sanitet. Vi vill motverka privatisering av dricksvattnet och säkerställa att storskaliga kommersiella användare som industrier, gruvor och storjordbruk betalar för det vatten de brukar, samt renar det som släpps ut i kretsloppen. Vi vill ge stöd till överföring av teknik och tekniskt kunnande för lokalt anpassade, effektiva vatten- och avloppslösningar både i storstäder och på landet. I områden där brist på vatten kan bidra till konflikter bör främja en rättvis fördelning, där hushållning och effektivisering är särskilt viktiga. Övriga yrkanden, punkt 6 (SD) (SD) anför: konstaterar att flera av motionsyttranden behandlas i förenklad motionshantering. Vi vill understryka att partiet står bakom samtliga motionsyrkanden av som behandlas inom ramen för detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling – fokus: den globala utmaningen migrationsströmmar. 2013/14:U23 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa EU:s fiskeripolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de villkor som ska framhållas i förhandlingar inom ramen för Doharundan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fokus på de minst utvecklade länderna i förhandlingar inom ramen för EU:s allmänna preferenssystem (GSP). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att framhålla EU:s allmänna preferenssystem (GSP) som det lämpligaste verktyget i ett utvecklingsperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram material för en dialog med andra länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att framhålla vikten av ökade insatser för rent vatten och sanitet inom ramen för EU, FN, och (). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ansvarsfull invandringspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av hjälp till flyktingar som befinner sig i krisers närområde. 2013/14:U24 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett mer proaktivt arbete med politiken för global utveckling (PGU) och om inrättandet av en samordningsfunktion i . 2013/14:U25 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste tydliggöra gränssnittet mellan PGU och biståndspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge förstärkt kapacitet att samordna arbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge tjänstemän på de olika departementen och relevanta myndigheter ett tydligt uppdrag att arbeta med PGU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att departementen, utifrån en fastställd strategi, ska redogöra för hur de avser att genomföra politiken utifrån respektive ansvarsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en klagomålsmekanism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lyfta in PGU i den politiska dialogen i våra samarbetsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge expertgruppen som tillsattes 2013 mandat att utvärdera PGU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att bygga upp ett internationellt system för att värdera samstämmighet för utveckling. Motion från allmänna motionstiden 2012/13:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 3.6 Miljön kräver samarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 10.7 Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:U208 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör se över gällande regelverk för att garantera att svenska investeringar, exportfrämjande och pensionsplaceringar inte bidrar till att kränka eller inskränka ursprungsbefolkningens rättigheter i . 2013/14:U230 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla tydliga riktlinjer för samplanering i integrerade missioner som särskilt beaktar utvecklingsbiståndets särställning. 2013/14:U235 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att oljebolagen som är verksamma i tar sitt ansvar och bidrar till att starta en fond för sanering av regionen. 2013/14:U238 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter integreras i det reviderade och uppgraderade ramverket för global utveckling. 2013/14:U249 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i FN verka för att ett globalt regelverk tas fram för att minska mängden nytt och gammalt avfall både i världshaven och i rymden. 2013/14:U253 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökat tillträde till de lokala marknaderna och frihandel på en global marknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort handelsstörande hinder och driva igenom framgångsrika WTO-förhandlingar för att möjliggöra en positiv utveckling i tredje världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om politik för global utveckling (PGU) och målsättningen att politiken ska genomsyras av ett fattigdoms- och ett rättighetsperspektiv. 2013/14:U264 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag för att stärka arbetet med att genomföra PGU, utvärdera resultatet och hantera målkonflikterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om de nya utvecklingsmålen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställdhet ska bli ett tredje mål inom ramen för den svenska globala utvecklingspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa ett förbud mot att bistånd, exportkrediter, investeringsstöd eller andra former av stöd till näringslivet kanaliseras via skatteparadis. 2013/14:U279 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utvärdering i enlighet med PGU och biståndets mål. 2013/14:U286 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att FN:s utvecklingsagenda ska rikta in sig på åtgärder som förebygger fattigdom och konflikter genom att fokusera på att skapa goda förutsättningar för människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör förmedla ett synsätt som förebygger fattigdom och konflikter vid om den nya utvecklingsagendan . 2013/14:U297 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hbt-perspektiv i det handelspolitiska samarbetet med andra länder. 2013/14:U303 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.1 Inledning utvecklingspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.2 Globala utmaningar och möjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.4 Politik för en rättvis och hållbar global utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.5 Tillväxt och jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 2.5.1 Goda jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 3 Globalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 3.1 Den svenska välfärdsmodellen behövs i globaliseringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 3.4 Tygla spekulationsekonomin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 3.6 Miljö och klimat kräver samarbete över gränserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 3.7 Företagens ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 10.2 Arbete, tillväxt och fackliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 10.3 Utvecklingssamarbete och partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 10.4 Avkolonisering, demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 10.5 Hälsa och utbildning – grundläggande rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 10.7 Miljö, energi, klimat och hållbar utveckling. 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bedriva en samstämmig politik som främjar kvinnors, hbtq-personers, barns, minoriteters och urfolks rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna meddelarfrihet och visselblåsare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU:s handelsavtal omarbetas för att främja utvecklingsländernas möjligheter att utvinna råvaror så att det gynnar en ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för mer transparens inom råvaruutvinningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för en EU-lagstiftning och ett globalt certifieringssystem om konfliktmineraler. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lyfta fram demokratiska finansieringsorgan som FN-ledda Gröna fonden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom stöd till feed-in tariffer verka för en snabb expansion av småskalig förnybar elproduktion i utvecklingsländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom det multilaterala utvecklingssamarbetet driva att all energiförsörjning ska vara förnybar – med stopp för utlåning, garantier och krediter till projekt baserade på fossil energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka privatisering av dricksvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska främja betalningssystem för storskaliga kommersiella användare av vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stöd till överföring av teknik och tekniskt kunnande för lokalt anpassade, effektiva vatten- och avloppslösningar både i storstäder och på landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om driva att anpassas till dagens flyktorsaker och inte gårdagens. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av samstämmigheten mellan målen för jämställdhetspolitik och handelspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att gå före i frågan om ett globalt bindande regelverk för företags ansvar gällande miljö och mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över samtliga regleringsbrev och ägardirektiv till alla statliga myndigheter och verk som omöjliggör nya investeringar eller subventioner till fossil energi till förmån för en grön omställning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i dialogen ge samarbetsländerna möjlighet att ställa krav på en samstämmig politik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja insatser som utvecklar förnybar energi och ekologiskt jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska finnas oberoende utvärderingsorgan för uppföljning av PGU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta fram former för att involvera i utvecklingen av PGU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör, för avgörande politiska beslut, redogöra för konsekvensanalyser som identifierar och hanterar mål- och intressekonflikter, där konsekvenserna för fattiga människor av svensk politik analyseras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en klagomålsmekanism för efterlevnaden av PGU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör medverka till och påverka att EU efterlever sin politik för samstämmighet. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i klimatförhandlingar bör verka för att det inrättas en enskild budgetpost för klimatbistånd i EU:s budget för att garantera att klimatinsatser inte sker på bekostnad av gjorda åtaganden rörande utvecklingsbistånd. 2013/14:N395 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om politik för global utveckling och EU:s råvarudiplomati. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 6 m.fl. (SD) m.fl. (MP) m.fl. (MP) m.fl. (FP) 1, 2 och 4 m.fl. (V) 1, 8 och 19 m.fl. (MP) m.fl. (S) m.fl. (S) 5–7, 25, 26, 29, 32 och 75–78 m.fl. (MP) m.fl. (MP) Stenografisk uppteckning från offentlig utfrågning om globala engagemang i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) Ordföranden: välkomna, vänner, till utrikesutskottets offentliga utfrågning om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, SRHR! Jag förklarar mötet öppnat. Jag heter och är ordförande i utrikesutskottet. Bredvid mig sitter från Socialdemokraterna. Vi kommer att leda mötet . Jag kommer att inleda, kommer att avsluta. Den här offentliga utfrågningen är en del av vårt ordinarie arbete i utrikesutskottet. Det är alltså ett ordinarie sammanträde, men vi har valt att hålla det offentligt i den här settingen. Vi hade kunnat inhämta informationen i vårt stängda utskottsrum, men vi väljer att göra det så här, för vi tycker att fler ska kunna höra. Detta är ett sätt för oss att inhämta information om centrala frågor. Vi är särskilt tacksamma för att vi i panelen har fyra välrenommerade experter på SRHR. började arbeta med familjeplanering på Sida och var hälsobyråchef på 1981–1983. är kansliråd på . Hon följde med som ambassadsekreterare vid ständiga representation i under FN-förhandlingarna –2005. var generalsekreterare för under . Hon är nu engagerad i den svenska nationella kommittén för UN Women, en annan intressant organisation som vi kan prata länge om. Hon var också med i regeringens delegation vid . är kansliråd och chef för vid enheten för multilateralt utvecklingssamarbete på . Som utskottsordförande och efter att ha genomfört en resa med temat SRHR kan jag konstatera att det här är en fråga som fortsatt är viktig. Det är en fråga som väcker känslor och där röst verkligen behövs. Trots att bristen på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter fortsätter att vara en av de vanligaste orsakerna till sjukdom och död bland fattiga kvinnor förblir vissa frågor kontroversiella, som rätten till preventivmedel och säkra och lagliga aborter. Det som rör homo- och bisexuellas och transpersoners rättigheter är också kontroversiellt. Jag är väldigt stolt över att det i riksdag och i utrikesutskottet finns en stor samsyn i de här frågorna. Jag är övertygad om att det är frågor som är strategiskt viktiga för att vi ska kunna få en bättre värld där varje människa har rätt till sin egen kropp. Vi behöver ett starkt civilsamhälle. Vi behöver engagerade och duktiga forskare, välfungerande myndigheter och en effektiv privat sektor. Vi behöver också mod och ledarskap, och vi behöver politisk vilja. Alla de sakerna krävs för att våga utmana och fortsätta att driva på i de här frågorna. Ledarskap är också ett av de viktiga temana för den kommande som kommer att äga rum i den 23–och som vi ser fram emot väldigt mycket. Anledningen till att vi är här är att har ett långt och gediget engagemang i SRHR-frågor ända . Det finns en skrift som har tagits fram av och som de flesta möjligen har sett, Från befolkningsfrågor till SRHR. Det är i stort sett lanseringen av den som vi har kopierat här . Några av oss som var på det seminariet, till exempel från och jag, tyckte att det var ett av de bästa seminarier vi varit på. Varför skulle då inte fler få se det? Vi är extra glada över att det tv-sänds i , så att många får ta del av det. Den här skriften påminner oss om att vi har drivit SRHR-frågorna tillsammans på den globala arenan oavsett vilken regering vi haft vid makten för tillfället. Jag kan också berätta att vi gärna hade delat ut den här skriften, men det går inte, för den är slut – vilket egentligen är bra. Men det kommer att tryckas fler av den. kommer talarna att få ordet i var. Sedan kommer vi att ha en frågestund. Eftersom detta är ett utskottsmöte kommer och jag att se till att ledamöterna från utskottet får fråga först – en fråga var, så att så många som möjligt får vara med. Vi har också delat ut lappar till er som sitter här. Man kan skriva en fråga om man vill. Sedan kan till exempel samla in dem. Ni får alltså kommunicera. De som tittar på tv och har en jättebra fråga att ställa är välkomna att mejla på . Det funkar bara när det är direktsändning. Någon av våra duktiga tjänstemän läser frågan och skickar fram den. Sedan har vi en praktisk grej också, eftersom detta tv-sänds: Stäng av era mobiler eller ha dem i flight mode! Det stör tydligen utrustningen. Varmt välkomna igen! lämnar jag ordet till . : Jag ska försöka förmedla av biståndshistoria . Det blir ungefär . Ni får ha lite överseende med att det blir en aning rapsodiskt på sina ställen. Det svenska biståndet började . Då grundades det naturligtvis på vår egen historia och våra värderingar. Inom SRHR-området fanns det tidigt en oro för att alltför få barn föddes i . Det var det svenska befolkningsproblemet. Makarna skrev böcker om det här , det tillsattes en och så vidare. Men efter hand blev det en ökad öppenhet. avskaffades förbudet mot information om preventivmedel. försvann straffet för homosexualitet, och möjlighet till abort under vissa förutsättningar infördes i . Sexualundervisning hade förekommit här och var, men 1955 blev det obligatoriskt i den svenska skolan. fick vi i möjlighet att bestämma om abort före den tolfte veckan. uppstod ett annat befolkningsproblem, det globala, och en oro för den snabbt ökande befolkningen i världen. Det berodde på att dödligheten i många sjönk snabbt, i själva verket lika mycket som tidigare för i-länderna. Den globala folkökningen var , vilket är väldigt högt. I många var det , vilket innebar att befolkningen där fördubblades på ungefär . Det här demonstrerades ofta i diagram som kunde skrämma vem som helst från vettet. Man såg hur befolkningen på jorden under århundraden och årtusenden hade ökat väldigt långsamt. vände kurvan i stort sett uppåt mot ett okänt mål. Det var den bakgrund som fanns när det svenska biståndet tog sin början . Det svenska biståndet växte fram tack vare ett antal mycket starka kvinnor som drev på det hela. Dit hör , vår första biståndsminister, , politiker och diplomat, och . Familjeplanering var en prioritet. var faktiskt först att ge bilateralt bistånd till länder. gav vi bistånd till nuvarande , strax efter till . Vi var först att ge bistånd till Internationella familjeplaneringsfederationen, IPPF. Det skedde 1966. Den organisationen hade grundats av bland annat från . Vi var första biståndsgivare till när den bildades, och vi var från svensk sida initiativtagare till WHO:s program för forskning i mänsklig fortplantning. Vi var inte bara först, vi var också störst. Sida var världens största uppköpare av preventivmedel och förmedlade dessa till våra biståndsländer. beslöt att det inte skulle finnas någon landbegränsning för familjeplaneringsbistånd. Det utgick som mest till 35 länder. I de flesta fall var det ganska små insatser, men detta visade ändå att det gick. hade ett engagemang. Men trots de många aborterna, kanske uppemot tio miljoner i världen, var efterfrågan på familjeplanering liten. Jag jobbade i med familjeplanering. Vi hade ett stort stöd till deras familjeplaneringsprogram. Allteftersom vi satsade mer pengar ökade fertiliteten, och befolkningsökningen i blev allt större år . Det var ett av de länder i världen där den ökade snabbast. Det började dyka upp en opposition från vänster. Man såg fattigdomen som det stora problemet, inte antalet barn. Poverty, not parity var ett slagord . Det fanns också en opposition från höger. Den leddes kraftfullt av , men det fanns förstås andra reaktionära eller väldigt konservativa grupper av länder som också var emot. Det var så att säga strange bedfellows i det här fallet. Även den växande feministiska rörelsen kritiserade familjeplaneringen som den bedrevs , ibland med tvångsåtgärder. Framför allt kritiserade man synen på kvinnan som ett instrument för att genomföra en befolkningspolitik. Men det hände inte så mycket. Kvinnans underordnade ställning, bristen på utbildning, behovet av många barn i fattiga samhällen, bristen på preventivmedel och en usel hälsovård var de breda orsaker som låg bakom detta. ägde en stor befolkningskonferens rum i . Den slutade i en konfrontation mellan i-länder och . Man myntade begreppet utveckling är det bästa preventivmedlet. Det var inte bara så, men det var något som levde kvar efter konferensen. Det dök upp en massa konflikter . I införde regering tvångssterilisering av människor. I uppstod dödsfall på kvinnor efter steriliseringar. Det nya injektionspreventivmedlet Depo-Provera blev ifrågasatt av medicinska skäl. drog sig ur familjeplaneringsstödet till många av de här länderna. Det gamla stödet försvann, och de nya slagorden blev i stället primärhälsovård och mödra- och barnavård. engagerade sig i detta. Men trots att det värsta u-landet hade ungefär 20 gånger högre spädbarnsdödlighet än det bästa i-landet, medan det var tio gånger större skillnad när det gällde mödradödlighet, det vill säga 200 gånger högre dödlighet, var det satsningen på barnhälsa som kom först. Den var enklare och billigare. Det var först man började efterlysa M:et, mödravården, i MCH-begreppet. Först pratade man om det, och vidtogs åtgärder. Men det är först som vi har börjat se verkliga resultat. ICPD i blev på många sätt en vändpunkt. Man skilde tydligare mellan makro- och mikroperspektiven: befolkningsfrågan respektive familjeplanering för de enskilda människorna. Familjeplaneringsbegreppet utvecklades till sexuell och reproduktiv hälsa, som blev ett bredare begrepp som omfattade andra åtgärder.