bet · H101CU31 · 2014-06-12 00:00:00 — Förslaget syftar till att hindra kommunerna att utforma mer ambitiösa villkor för nyexploatering än vad som följer av lagstiftningen när det gäller bl.a. energihushållning och tillgänglighet. Vi anser att detta förslag innebär ett allvarligt hinder för kommunernas möjlighet att gå före och driva på utvecklingen mot en modern och hållbar bostads- och fastighetssektor. Ett genomförande av förslaget skulle förhindra nya projekt motsvarande de satsningar som gjorts i exempelvis i och i , projekt som har gett internationell uppmärksamhet. Vi kan konstatera att de generella krav på energihushållning som finns utfärdade med stöd av PBL inte bidrar till en ökad energieffektivisering vid nybyggnation. Det är i stället framsynta kommuner och byggherrar som bidragit till de senaste årens snabba teknikutveckling när det gäller att göra byggnader mer energieffektiva. Flera kommuner har satt upp lokala mål med syfte att minimera energianvändning, klimatpåverkan och resursförbrukning. Ett viktigt led i detta arbete har varit att stimulera ambitiösa satsningar på låg energiförbrukning i ny bebyggelse. Enligt EU-direktivet om byggnaders energiprestanda ska alla nya byggnader vara s.k. nära-nollenergibyggnader. För att nå detta mål måste den svenska lagstiftningen anpassas efter de möjligheter som finns att bygga mycket energisnåla bostäder och andra byggnader. Det förutsätter bl.a. en påtaglig skärpning av de generella energihushållningskrav som finns utfärdade i byggregler. När en sådan skärpning är genomförd minskar givetvis behovet för kommunerna att ställa upp egna krav i samband med nyexploatering. Det är däremot inte rimligt att, som regeringen föreslår, genomföra lagändringar som minskar möjligheterna att nå målet. Vad vi nu anfört innebär att bör avslå regeringens förslag om enhetliga tekniska egenskapskrav, dvs. lagförslaget avseende 8 kap. 4 a §. Det innebär ett bifall till avslagsförslagen i motionerna 2013/14:C12 (V) yrkande 7, 2013/14:C14 (S) yrkande 7 och 2013/14:C15 (MP) yrkande 2. Lagförslaget i övrigt avseende ändringar i PBL, punkt 4 (M, FP, C, KD) av (FP), (M), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i den mån det inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan, med de ändringarna att 9 kap. 4 och 8 §§ samt 10 kap. 23 § får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2013/14:126 punkt 2 i denna del och avslår motionerna 2013/14:C12 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:C13 av (SD) yrkande 3, 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkandena 2–4 och 2013/14:C15 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3 och 5. Regeringens förslag innebär att det inte ska vara obligatoriskt med detaljplan i lika många situationer som enligt nu gällande bestämmelser. Detaljplanekravet begränsas till att gälla för sådana åtgärder som kräver bygglov och kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller omfattas av den s.k. Sevesolagen alternativt ligger nära en verksamhet som omfattas av lagen. Det bör emellertid framhållas att regeringens förslag inte innebär någon inskränkning av en kommuns möjlighet att ställa krav på att det ska finnas en detaljplan. Inget hindrar således en kommun att upprätta detaljplaner i samma utsträckning som . Vi kan konstatera att åtminstone en av de motioner som föreslår att regeringens förslag ska avslås tycks utgå från en påtaglig misstro mot kommunerna när det gäller hur de kommer att utnyttja en ökad möjlighet att avgöra när en detaljplan behövs. Enligt motion 2013/14:C14 (S) riskerar möjligheten för kommunerna att i vissa fall avstå från detaljplaneläggning att leda till godtycklighet, utpressningssituationer och korruption. Vi delar inte denna syn på det kommunala beslutsfattandet i planerings- och byggärenden. Liksom regeringen anser vi att utgångspunkten måste vara att det i första hand är ett kommunalt intresse att reglera användningen av mark och vatten genom en detaljplan. Det innebär att det i första hand också bör vara kommunen som bedömer om det finns skäl att pröva en viss bebyggelse genom en detaljplan. Genom att kommunen ges större frihet att avgöra när det krävs en detaljplan kan antalet planer som upprättas enbart av formella skäl begränsas. innebär den ordning som regeringen föreslår att det alltid ska krävas detaljplan i vissa situationer när det finns ett så starkt allmänintresse av att en plan upprättas att det inte bör överlåtas på kommunen att avgöra frågan. Vi anser således att bör anta regeringens lagförslag om en begränsning av detaljplanekravet av de skäl som regeringen anför i propositionen. Motionerna bör avslås. Regeringen föreslår att kommunfullmäktige ska kunna delegera antagandet av planer som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Förslaget innebär att kommunstyrelsen eller ska kunna anta fler detaljplaner än enligt nu gällande bestämmelser. Avsikten är emellertid att sådana planförslag som ska handläggas enligt det s.k. utökade förfarandet enligt den nya ordning för detaljplaneprocessen som föreslås i propositionen ska antas av kommunfullmäktige utom i något undantagsfall. Vi vill framhålla att regeringens förslag om möjligheten för kommunfullmäktige att uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta en plan som inte är av principiell betydelse eller annars av större vikt endast delvis överensstämmer med det förslag som lade fram. Utredningen föreslog att delegationsrätten skulle vara beroende av om detaljplanen innebar betydande ekonomiska åtaganden för kommunen eller inte. Den ordning som utredningen föreslog kritiserades av flera remissinstanser. Regeringen har mot denna bakgrund föreslagit att delegationsrätten enligt PBL i stället ska utgå från regleringen av delegationsrätten i kommunallagen, förkortad KL. Regeringen anför i denna fråga bl.a. följande: Regeringen anser att det saknas bärande skäl till varför möjligheterna att delegera ärenden enligt PBL ska begränsas i förhållande till den delegation som anses vara möjlig enligt KL. Enligt regeringens uppfattning bör PBL ändras så att samma uttryck används i PBL som i KL. Därigenom kan det formella utrymmet för delegation enligt PBL utökas så att även PBL ger uttryck för de principer som ligger till grund för KL. Genom en sådan ändring kommer äldre uttalanden i förarbeten och praxis inte längre onödigtvis att behöva begränsa vilka planärenden som kan delegeras. PBL bör således ange att en detaljplan ska antas av kommunfullmäktige, men att fullmäktige får uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta en plan som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Regeringens förslag innebär att de invändningar mot en delegationsrätt enligt utredningsförslaget som framkom vid remissbehandlingen i huvudsak är bemötta. Den föreslagna ordningen är tydligare när det gäller vilka planer som alltid ska antas av kommunfullmäktige och i vilka fall som fullmäktige har möjlighet att delegera rätten att anta detaljplaner. Delegationsrätten enligt PBL kommer också att bättre överensstämma med regleringen i KL. Det bör vidare påpekas att regeringens förslag endast anger gränserna för vilken delegation som kan tillåtas. Inget hindrar att kommunfullmäktige beslutar om en mindre omfattande delegation. När det gäller motionsförslagen om att regeringens förslag ska avslås av tycks de åtminstone delvis utgå från remissynpunkterna på utredningsförslaget om antagande av detaljplan, som alltså inte överensstämmer med regeringens förslag. I övrigt ger de uttryck för en uppfattning som tycks innebära att varje utvidgning av delegationsrätten i förhållande till den gällande ordningen riskerar att leda till att den kommunala demokratin sätts ur spel. Vi vill emellertid framhålla att regeringens förslag innebär att detaljplaner av större vikt fortfarande kommer att antas av kommunfullmäktige och att dessa beslut därigenom blir föremål för insyn och möjlighet till offentlig debatt. I andra fall, när det är fråga om detaljplaner av mindre vikt, kommer möjligheterna till en snabbare beslutsprocess att öka. Den föreslagna lagändringen är således en del i regeringens strävan efter en snabbare och effektivare planprocess. Vi anser att bör anta regeringens lagförslag i de delar det avser antagande av detaljplan av de skäl som regeringen anför i propositionen. De aktuella motionsförslagen bör avslås. Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden Regeringens förslag innebär att bestämmelserna i en detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löper ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Syftet med förslaget är bl.a. att öka möjligheterna för att tillgodose de boendes önskemål. Förslaget har utformats mot bakgrund av bl.a. de synpunkter som framkom vid remissbehandlingen av förslag i denna del. Utredningsförslaget innebar att samtliga s.k. frivilliga planbestämmelser skulle upphöra att gälla efter genomförandetidens slut med undantag för vissa bestämmelser i fråga om strandskyddet. Det bör således framhållas att regeringens förslag väsentligen avviker från utredningsförslaget i denna del. Detta till trots tycks flera av de skäl som anförs i motionerna som grund för avslagsförslagen utgå från remisskritiken mot utredningsförslaget. Liksom regeringen och flertalet remissinstanser anser vi att utredningsförslaget var alltför långtgående. Däremot finns det skäl att ta fasta på utgångspunkten för utredningens förslag, nämligen att inaktuella detaljplaner ibland försvårar eller omöjliggör önskvärda förändringar. Vi anser att regeringens förslag om att endast planbestämmelser om utformning ska upphöra att gälla efter genomförandetiden innebär en lämplig avvägning som kan bidra till att minska problemet med inaktuella planer. Planbestämmelser om utformningen blir ofta snabbt inaktuella och kan efter genomförandetiden försvåra en mer förutsättningslös prövning i bygglovsärenden. Den föreslagna ordningen kan bidra till en större flexibilitet, dels genom att inaktuella begränsningar i gamla detaljplaner upphör att gälla, dels genom att nya planer görs mindre detaljerade. Förslaget kan också bidra till att tydliggöra möjlighet att ställa krav på den yttre utformningen i bygglovsärenden. I motion 2013/14:C14 (S) anförs att regeringens förslag kan leda till att kommunerna känner sig tvungna att förlänga genomförandetiderna eller upprätta nya detaljplaner för att skydda värdefull arkitektonisk miljö. Det bör därför framhållas att regeringens lagförslag om att vissa planbestämmelser ska upphöra att gälla efter det att genomförandetiden löpt ut endast gäller om bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Vi anser således att bör anta regeringens lagförslag om att vissa planbestämmelser ska upphöra att gälla efter att genomförandetiden har gått ut. Den aktuella bestämmelsen finns i 4 kap. 25 a § i lagförslaget. Motionerna bör avslås. Övriga ändringar i PBL bör även i övrigt anta regeringens förslag till lag om ändring i . I regeringens lagförslag till ny lydelse av 9 kap. 4 och 8 §§ samt 10 kap. 23 § har emellertid inte de ändringar beaktats som beslutat om (bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287). Utskottet har därför upprättat ett eget lagförslag där ändringarna har beaktats. Ändrade bestämmelser om bygglov, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6. Regeringens lagförslag innefattar ett antal ändringar av bestämmelserna om bygglov, bl.a. vad gäller möjligheterna att ge bygglov trots att åtgärden avviker från de gällande detaljplanebestämmelserna. Vi anser att det finns en risk för att dessa lagändringar kan medföra en urholkning av detaljplaneinstitutet och leda till ökad rättsosäkerhet samt medföra fler överklagade bygglov. Det finns därför skäl för regeringen att noga följa tillämpningen av de nya reglerna och vid behov återkomma till i frågan. Vad vi nu anfört om de ändrade bestämmelserna om bygglov bör med bifall till motion 2013/14:C14 (S) yrkandena 5 och 6 tillkännage för regeringen. Upphävande av detaljplan, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C13 av (SD) yrkande 2. Jag har ovan ställt mig bakom utskottets beslut att avstyrka regeringens förslag om att detaljplanebestämmelser om byggnaders utformning ska upphöra att gälla efter det att genomförandetiden har löpt ut. Jag kan däremot delvis instämma i de skäl som regeringen anför för sitt förslag. Regeringen framhåller att inaktuella detaljplaner ibland försvårar eller omöjliggör önskvärda förändringar. Ett bättre sätt att komma till rätta med detta problem är emellertid att ytterligare förenkla förfarandet för kommunerna att upphäva en detaljplan. Det innebär att de negativa konsekvenser som skulle bli följden av ett delvis upphävande enligt regeringsförslaget helt kan undvikas. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag om ett enklare förfarande för att upphäva en detaljplan. Det jag nu har anfört om ett enklare förfarande vid upphävande av detaljplan bör med bifall till motion 2013/14:C13 (SD) yrkande 2 tillkännage för regeringen. Utbildningsinsatser, punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 9. Den borgerliga majoriteten i beslutade att införa den nya trots att det fanns starka invändningar mot kvaliteten i lagstiftningsarbetet och ett flertal oklarheter i lagen. Detta har bidragit till att det finns påtagliga problem vid tillämpningen av lagen. När nu ytterligare ändringar i lagstiftningen ska genomföras finns det en risk för att lagändringarna leder till nya stora problem i kommunerna och att deras resurser går åt till utbildning och kompetenshöjande insatser i stället för att användas i arbetet med detaljplaner och bygglovsansökningar. Även kan få problem att hinna ta fram vägledningar och leda nödvändiga utbildningsinsatser. Vi anser mot denna bakgrund att det är nödvändigt att regeringen tar de initiativ som krävs för att ska ha rimliga förutsättningar att ge kommunerna tillräcklig vägledning för tillämpningen av PBL. Det är vidare angeläget att utbildningsinsatser riktade mot kommunerna kan påbörjas och genomföras innan lagändringarna träder i kraft. Vad vi nu har anfört om behovet av utbildningsinsatser bör med bifall till motion 2013/14:C14 (S) yrkande 9 tillkännage för regeringen. Utvärdering av lagändringarna, punkt 10 (MP, SD, V) av (MP), (SD) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C12 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:C15 av m.fl. (MP) yrkande 7. Vi anser att vissa av regeringens lagförslag kan bidra till en förenklad planprocess och leda till en ökad transparens och förutsägbarhet. I andra delar riskerar emellertid de föreslagna lagändringarna att få en motsatt effekt och skapa begränsningar för kommunernas arbete med områdesutveckling i exempelvis miljonprogramsområden. Detta gör det mycket svårt att bedöma den samlade effekten av de nu aktuella ändringarna i PBL. Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt att de sammantagna effekterna av lagändringarna följs upp och utvärderas. Detta sker lämpligen genom en uppföljning av hur lagändringarna har tillämpats av kommunerna och vilka effekter detta har fått. Uppföljningen bör därefter återrapporteras till . Vad vi nu har anfört om behovet av en uppföljning bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär ett bifall till motionerna 2013/14:C12 (V) yrkande 1 och 2013/14:C15 (MP) yrkande 7. Fortsatt översyn av PBL, punkt 11 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:C15 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 6. Regeringen framhåller i propositionen att det finns behov av att stärka den översiktliga planeringen. Förslaget om att begränsa detaljplanekravet verkar närmast i motsatt riktning. Vi anser att behöver en lagstiftning som leder fram till en bättre och mer effektiv planering och inte till en nedtrappning av den kommunala planeringen. Det bör i sammanhanget framhållas att utmärker sig vid en internationell jämförelse genom avsaknaden av en nationell fysisk planering, en i princip obefintlig regional planering och en översiktlig planering som inte är bindande. Vi anser att det finns behov av att utveckla hanteringen av strategiska övergripande frågor i den kommunala översiktsplanen. En förstärkning av den översiktliga planeringen skulle ge förutsättningar för en snabbare planprocess och en smidigare bygglovshantering. bör det framhållas att det är möjligt att genomföra många förbättringar i tillämpningen av PBL redan inom ramen för den nuvarande lagstiftningen. Genom en ökad kunskap hos planerare och politiker om vad som är möjligt respektive inte går att reglera genom PBL eller annan lagstiftning kan planeringen effektiviseras såväl tidsmässigt som kvalitetsmässigt. Det bör också framhållas att förslag om genomgripande systemförändringar i fråga om PBL måste föregås av en grundläggande problemanalys och en konsekvensanalys som tar avstamp i de hittillsvarande erfarenheterna av den nya . Vad vi nu anfört om en fortsatt översyn av PBL bör med bifall till motion 2013/14:C14 (S) yrkande 1 tillkännage för regeringen. De aktuella förslagen i motion 2013/14:C13 (MP) avstyrks. Fortsatt översyn av PBL, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C15 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 6 samt 2013/14:C14 av m.fl. (S) yrkande 1. Flera av de förslag som regeringen lägger fram i propositionen riskerar – tvärt emot vad som anges vara avsikten – att leda till ett långsammare plangenomförande och till att mer planlagd mark ligger oanvänd än vad som är fallet . Det gäller exempelvis förslaget om att vissa planbestämmelser ska upphöra att gälla efter genomförandetiden. En studie som har genomförts på uppdrag av Kommuner och Landsting visar att det i många kommuner finns färdiga detaljplaner för ett stort antal bostäder, men att det ändå endast påbörjas ett fåtal byggprojekt. Detta visar enligt min mening att det egentliga problemet inte är att kommunerna tar på sig att upprätta detaljplaner, utan att de företag som genom planerna får byggrätter inte utnyttjar dem. Väl så viktigt som en fortsatt översyn av PBL är därför att regeringen tar initiativ till ett samarbete där kommuner, stat och byggherrar avtalar om vad var och en ska göra för att öka bostadsbyggandet i regioner med bostadsbrist. Det bör emellertid också övervägas om det är möjligt att inom ramen för PBL införa regler som tvingar byggherrar att utnyttja byggrätterna snabbare. Jag kan vidare konstatera att förslagen i propositionen i vissa delar tycks bygga på en misstro mot medborgarnas och andra intressenters förmåga att fatta rationella och kloka beslut. Jag delar inte denna syn på medborgarinflytandet i planprocessen. Jag anser tvärtemot att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting ta initiativ till en utveckling av formerna för en medborgardialog som innebär förbättrade förutsättningar för insyn i planprocessen och en möjlighet för medborgare att på ett tidigt stadium ha synpunkter i planärenden. Om brister och oklarheter i planeringen uppmärksammas i ett tidigt skede minskar risken för överklaganden och plangenomförandet kan snabbas på. Vad jag nu har anfört om en fortsatt översyn av PBL bör med bifall till motion 2013/14:C15 (MP) yrkandena 4 och 6 som sin mening tillkännage för regeringen. Motion 2013/14:C14 (S) yrkande 1 avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:126 En enklare planprocess: antar regeringens förslag till lag om riktlinjer för kommunala markanvisningar. antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2013/14:C12 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera lagändringarna i . avslår förslagen i avsnitt 6.2 om att ska kunna anta fler detaljplaner. avslår förslagen i avsnitt 6.5 om att bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnader och tomter under vissa förutsättningar ska upphöra när detaljplanens genomförandetid löper ut. avslår förslaget om att reglera exploateringsavtal i . avslår förslaget om att ta bort de s.k. exploatörsbestämmelserna. avslår förslaget om att förordnanden som har beslutats med stöd av de s.k. exploatörsbestämmelserna successivt ska upphöra att gälla. avslår förslaget om att kommuner inte ska få ställa egna krav på ett byggnadsverks egenskaper vid planläggning eller andra ärenden enligt eller i samband med genomföranden av detaljplaner. 2013/14:C13 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om justering i regeringens förslag till förenklingar när det gäller kungörelser av byggplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att detaljplaner om utformning av byggnadsverk ska upphöra att gälla efter att genomförandetiden löpt ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vindkraftverk undantas i kraven på detaljplan. 2013/14:C14 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om översyn av reglerna för planering och byggande. avslår förslaget om att krav på detaljplan endast ska finnas när byggnadsverkets användning får betydande miljöpåverkan eller berör en s.k. Sevesoverksamhet. avslår förslaget om att ska kunna anta fler detaljplaner. avslår förslaget om att bestämmelser i detaljplaner som avser utformningen av byggnader och tomter under vissa förutsättningar ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid har löpt ut. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bestämmelserna om bygglov bör utvecklas för en enklare hantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheten att häva utformningskrav i bygglovsprövningen bör tydliggöras. avslår förslaget om att kommunerna inte ska kunna få ställa egna krav på byggnadstekniska egenskaper. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökad transparens med kommunala riktlinjer för markanvisningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ikraftträdande och övergångsbestämmelser. 2013/14:C15 av m.fl. (MP): avslår regeringens förslag om att krav på detaljplan inte ska finnas när byggnadsverkets användning får betydande inverkan på omgivningen. avslår regeringens förslag om att en kommun inte ska få ställa egna krav på ett byggnadsverks tekniska egenskaper. avslår förslaget om att upphäva planbestämmelser om utformning efter genomförandetiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behov av åtgärder för att bättre och mer effektivt utnyttja beslutade och tillgängliga byggrätter.