bet · H101SfU6 · 2014-04-08 00:00:00 — Utskottet har ovan redovisat regeringens och de grönas förslag till åtgärder mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring innebärande bl.a. att löpande ska kunna utföra efterkontroller av beviljade arbetstillstånd. Utskottet anser att regeringens beredning av dessa förslag bör avvaktas och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Sf329 (S) och 2013/14:Sf369 (S). I proposition 2013/14:213 Cirkulär migration och utveckling föreslås bl.a. att ett permanent uppehållstillstånd ska få beviljas en utlänning som i sammanlagt har haft uppehållstillstånd för studier på forskarnivå. Vidare föreslås att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för en utlänning som har slutfört en högskoleutbildning för vilken uppehållstillstånd för studier beviljats. En sådan person ska enligt vad som anges i propositionen kunna få uppehållstillstånd efter slutförd högskoleutbildning för att underlätta inträde på arbetsmarknaden. Därtill föreslås att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om uppehållstillstånd för familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som beviljats uppehållstillstånd för studier respektive till en utlänning som beviljats uppehållstillstånd efter slutförd högskoleutbildning. Enligt regeringen ska familjemedlemmar kunna få rätt till arbetstillstånd. Även familjemedlemmar till en utlänning som beviljats uppehållstillstånd för näringsverksamhet ska kunna beviljas uppehålls- och arbetstillstånd. Med hänsyn till att flera av de frågor som tas upp i motionerna berörs av de förslag som återfinns i proposition 2013/14:213 bör behandlingen av propositionen avvaktas. Motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 6 i denna del, 2013/14:Sf323 (S), 2013/14:Sf324 (S), 2013/14:Sf211 (M), 2013/14:Sf295 (M), 2013/14:Sf240 (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sf282 (C) och 2013/14:Sf336 (C) avstyrks därmed. Utskottet avstyrker även motion 2013/14:Sf240 (FP) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om en översyn av tvåårsregeln, försörjningskrav och en bestämmelse om en s.k. sista länk. Jämför reservationerna 15 (SD), 16 (V), 17 (S), 18 (SD), 19 (V), 20 (S) och 21 (V). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Uppehållstillstånd ska ges till en utlänning som är gift eller sambo med anknytningspersonen (5 kap. 3 § UtlL). Om makarna inte stadigvarande sammanbott utomlands ska uppehållstillståndet vara tidsbegränsat vid första beslutstillfället (5 kap. 8 § första stycket UtlL). Vidare ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är och ogift om anknytningspersonen är hans eller hennes förälder eller anknytningspersonen är gift eller sambo med föräldern. Uppehållstillstånd ska även ges till en utlänning som är förälder till ett ogift barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. Uppehållstillstånd får också ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inga särskilda skäl talar mot att tillstånd ges (5 kap. 3 a § UtlL). Ett sådant uppehållstillstånd ska vid första beslutstillfället vara tidsbegränsat (5 kap. 8 § andra stycket UtlL). Ett nytt tidsbegränsat eller permanent uppehållstillstånd får beviljas endast om förhållandet består. Om det finns särskilda skäl får permanent uppehållstillstånd ges före tvåårsperiodens slut. Har ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ändå ges om 1. utlänningen har särskild anknytning till 2. förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller 3. andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd (5 kap. 16 § UtlL). En utlänning som på något annat sätt än som redovisats ovan är nära anhörig till anknytningspersonen får ges uppehållstillstånd om han eller hon har ingått i samma hushåll som anknytningspersonen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. Enligt 5 kap. 18 § UtlL ska uppehållstillstånd enligt huvudregeln sökas och vara beviljat före inresan i . Detta gäller dock inte bl.a. anhöriginvandrare som har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att personen reser till ett annat land för att lämna in ansökan där. Vid skälighetsbedömningen ska särskilt beaktas konsekvenserna av att ett barn skiljs från sina föräldrar, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen hade gjorts före inresan. gäller ett försörjningskrav som innebär att personen i ska kunna försörja sig själv och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen (5 kap. 3 b § UtlL). Dock gäller ett antal undantag, bl.a. för barnfamiljer. I kommittémotion 2013/14:Sf384 av m.fl. (S) begärs i yrkande 18 ett tillkännagivande om att försörjningskravet vid anhöriginvandring bör följas upp. Motionärerna anser att försörjningskravet kan motverka målen om ökad integration och delaktighet i arbetslivet. Enligt motionen kan kravet även komma att medföra ett minskat antal asylsökande. Regeringen bör därför göra en noggrann uppföljning av försörjningskravet och rapportera resultatet till . I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att utreda tvåårsregeln vid anknytning. Motionärerna framhåller att kravet att en utlänning ska bo i under en prövotid är ett undantag från vad som normalt gäller för migration till . Som utredningen och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) föreslår bör tvåårsregeln utredas vidare. Det är centralt för att situationen för dessa kvinnor och deras barn ska kunna bli bättre. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:Sf327 ett tillkännagivande om att se över tvåårsregeln och att nyanlända kvinnor ska få reda på sina juridiska rättigheter vid ankomsten till . Motionärerna anser att tvåårsregeln bör tas bort och ersättas med bättre fungerande metoder för att kontrollera att anknytningen är seriös. m.fl. (MP) begär i motion 2013/14:Sf223 yrkande 1 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning som ser över hur en ny bestämmelse om en s.k. sista länk skulle kunna utformas. Bestämmelsen kan möjligen kombineras med någon typ av ansvar för försörjningen. Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att avskaffa det nuvarande försörjningskravet vid anhöriginvandring eftersom integrationen försvåras för den som är skild från sin familj. I partimotion 2013/14:Sf314 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att äkta makar och därmed jämställda personer som önskar återförenas med en make eller maka i ska vara för att kunna få uppehållstillstånd. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd i dessa fall ska ges endast om personen i inte har mottagit försörjningsstöd före tidpunkten för ansökan om uppehållstillstånd. Vidare begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd endast ska beviljas äkta makar och därmed jämställda personer som önskar återförenas med en make eller maka i om denna påtar sig fullt försörjningsansvar för den part som önskar invandra och dessutom betalar en engångssumma om ett prisbasbelopp som ett bidrag till statens utgifter för maken eller makans svenskundervisning och övriga anpassningskostnader. I yrkandena 4 och 5 begärs tillkännagivanden om att uppehållstillstånd endast ska beviljas för äkta makar och därmed jämställda personer som önskar återförenas med en make eller maka i om han eller hon inte är dömd för våld eller hot mot en partner och kan erbjuda en bostad av rimlig storlek. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att uppehållstillstånd endast ska beviljas om parets samlade anknytning till är större än till något annat land, såvida inte personen i är svensk medborgare, medborgare i ett annat EES-land eller har bott i . Slutligen begärs i yrkande 7 att en person bara ska kunna beviljas uppehållstillstånd i om han eller hon undertecknar en anpassningsförklaring där personen förbinder sig att delta i det svenska samhällslivet efter bästa förmåga och följa svenska lagar och regler. Samtliga föreslagna regelskärpningar är enligt motionärerna motiverade för att minska samhällets invandringsrelaterade kostnader och motverka ökad segregation och förekomsten av arrangerade tvångsäktenskap. I partimotion 2013/14:Sf220 av m.fl. (V) begärs i yrkandena 10 och 17–19 tillkännagivanden om att regeringen ska återkomma med förslag till ändringar i utlänningslagen. En skyddsregel bör införas som innebär att det ska räcka att kvinnan gör sannolikt att våld eller allvarliga kränkningar av henne eller barnet förekommit i förhållandet för att kunna få permanent uppehållstillstånd även om förhållandet har upphört . Det är enligt motionärerna direkt stötande att utländska kvinnor inte ska omfattas av en skyddsregel om våldet är mindre allvarligt. Vidare bör försörjningskravet vid anhöriginvandring tas bort. Motionärerna anser att det inte ska vara en människas ekonomiska förutsättningar som avgör om han eller hon ska få leva med sin familj. Vidare bör den s.k. 18-årsregeln inte tillämpas på barn som hunnit fylla under ärendets handläggning. Kraven på att föräldrar och vuxna barn ska ha levt tillsammans i hushållsgemenskap innan anknytningspersonen bosatte sig i och på att föräldrarna måste ha ansökt om familjeåterförening inom efter det att barnet fått uppehållstillstånd i bör också tas bort. Motionärerna anser även att en bestämmelse om en s.k. sista länk ska återinföras. Slutligen begärs ett tillkännagivande om förslag med innebörd att undantag ska göras från huvudregeln om att ansökan om uppehållstillstånd ska göras från utlandet när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet är gravid. Denna ansökningsprocess kan ta ända upp till . Motionärerna anser att det, inte minst ur ett barnperspektiv, är helt orimligt att familjer ska splittras av lagstiftning på detta sätt. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:Sf204 yrkande 3 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att göra det möjligt för vårdnadshavare med permanent uppehållstillstånd att i lämna in ansökan om familjeåterförening med sina barn som bor i . Motionärerna anser att det inte är rimligt att barn ska behöva ta sig till en ambassad i ett annat land för att ansöka om att återförenas med föräldrar i . m.fl. (V) begär i kommittémotion 2013/14:So249 yrkande 20 ett tillkännagivande om att lagstiftningen bör ändras så att kvinnors behov av skydd mot våld och sexuella övergrepp överordnas utlänningslagen. Det ska räcka att kvinnan gör sannolikt att våld eller allvarliga kränkningar mot henne eller barnet förekommit i förhållandet för att permanent uppehållstillstånd ska beviljas trots att förhållandet har upphört . I motion 2013/14:Sf307 av Edip Noyan (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att förtydliga vilka särskilda skäl som kan åberopas i förlängningsärenden vid kärleksinvandring. handläggare bör få tydligare riktlinjer att stödja sig på. (C) begär i motion 2013/14:Sf253 ett tillkännagivande om att se över tvåårsregeln för personer som kommer till efter s.k. snabbanknytning. Motionären anför bl.a. att den undantagsregel som finns är otidsenlig och behöver ses över utifrån ett rättighets- och jämställdhetsperspektiv. I motion 2013/14:Sf288 av (KD) begärs ett tillkännagivande om stöd och information till dem som ansöker om att få komma till på grund av anknytning eller giftermål. Motionären anser att anknytningspersonen ska kontrolleras mot bl.a. brottsregister och register om tidigare anknytningsförhållanden. Vidare bör sökanden få information om vilka rättigheter han eller hon har och vilket skydd som kan ges. I motion 2013/14:Sf265 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att en bestämmelse om s.k. sista länk ska återinföras. Nuvarande krav på hushållsgemenskap bör även slopas. Någon form av krav på försörjning bör dock införas i dessa fall. Utskottet kan konstatera att personer som ingår i den s.k. kärnfamiljen har en principiell rätt att få uppehållstillstånd. För övriga nära anhöriga ställs emellertid högre krav för familjeåterförening. Antingen krävs att det fanns en hushållsgemenskap och ett beroendeförhållande mellan släktingarna redan i hemlandet eller att det finns synnerliga skäl för uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd ska som huvudregel ha sökts och beviljats före inresan i . En anhörig i kan dock under handläggningen företräda en sökande om han eller hon har fått en fullmakt att göra detta. Vidare infördes ändrade bestämmelser i utlänningslagen så att det i högre grad har blivit möjligt för föräldrar och barn att beviljas uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning när de redan befinner sig i i de fall det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen hade gjorts före inresan. När det gäller den s.k. 18-årsregeln noterar utskottet att det framgår av årsredovisning att granskningar har genomförts av avslagsbeslut i anknytningsärenden där den sökande har hunnit fylla under handläggningen. Verket anser att det är alltför många ärenden som inte prioriteras av enheterna, vilket får till följd att ansökan avslås. Samtliga enheter har informerats om vikten av att prioritera dessa ärenden, och ärenden som kom in förväntas ge ett betydligt bättre resultat. En ny granskning genomförs . Utskottet finner inte skäl för att nu göra tillkännagivanden om ytterligare undantag från kravet på att uppehållstillstånd ska ha sökts i utlandet och vara ordnat före inresan i eller om vidgade möjligheter för anhöriga att beviljas uppehållstillstånd. Motionerna 2013/14:Sf223 (MP) yrkande 1, 2013/14:Sf204 (V) yrkande 3, 2013/14:Sf220 (V) yrkandena 18 och 19 samt 2013/14:Sf265 (KD) avstyrks med det anförda. gäller ett försörjningskrav vid anhöriginvandring. Redan när försörjningskravet infördes framhöll utskottet att kravet inte får leda till orimliga konsekvenser för barnfamiljer. Utskottet kan konstatera att undantag från försörjningskravet gäller om anknytningspersonen är ett barn, om sökanden är ett barn och den som barnet åberopar anknytning till är barnets förälder, om barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet, om anknytningspersonen är medborgare i , en annan EES-stat eller , om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller som alternativt skyddsbehövande, om anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning samt om det finns särskilda skäl. statistik (årsredovisningar för 20112012) visar att knappt 200 ansökningar avslogs av verket med anledning av bestämmelserna om försörjningskrav. Utskottet noterar således att försörjningskravet endast i en mindre del av anknytningsärendena aktualiseras, och utgår från att regeringen fortsätter att följa frågan. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 18, 2013/14:Sf223 (MP) yrkande 2 och 2013/14:Sf220 (V) yrkande 17. Utskottet avstyrker även motion 2013/14:Sf314 (SD) yrkandena 3 och 5. Vid prövningen av en ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning där parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop ska uppehållstillståndet vid det första beslutstillfället vara tidsbegränsat, s.k. uppskjuten invandringsprövning. I dessa fall ska det också bedömas om förhållandet framstår som seriöst och om särskilda skäl talar emot att tillstånd ges. Vid prövningen ska det särskilt beaktas om sökanden gjort sig skyldig till brottslighet eller brottslighet i förening med annan misskötsamhet. utreder anknytningspersonens tidigare äktenskap eller samboförhållanden och om han eller hon har dömts för brott. För vissa typer av brottslighet, t.ex. våldsbrott mot närstående, kvinnofridskränkning, sexualbrott och barnpornografibrott, görs en slagning i polisens misstanke- och belastningsregister. Vidare ska särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid. Efter tillkännagivande (bet. 2005/06:SfU8, rskr. 2005/06:190) om en översyn av tillämpningen av bestämmelsen i utlänningslagen om att fortsatt uppehållstillstånd får ges när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning, har utskottet vid ett flertal tillfällen påtalat att det är angeläget att lagstiftningen är utformad så att den ger ett skydd för kvinnor och barn (senast i bet. 2012/13:SfU7). Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att ärenden om fortsatt uppehållstillstånd när ett förhållande har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning ges särskild uppmärksamhet. Av framför allt säkerhetsskäl finns det också en möjlighet att ge uppehållstillstånd trots att det förhållande som utgjorde grunden för anknytningen har upphört. När det gäller frågan om fortsatt uppehållstillstånd om förhållandet har upphört främst på grund av våld eller annan allvarlig kränkning framgår det av i migrationsärenden att det för att fortsatt uppehållstillstånd ska ges ska kunna antas att förhållandet upphört huvudsakligen på grund av övergreppen, att det inte varit fråga om ett helt kortvarigt förhållande och att det från början varit fråga om ett seriöst förhållande. Att kvinnan uppträtt provocerande eller att hon redan före sammanboendet varit medveten om att mannen varit våldsbenägen ska inte vara diskvalificerande. Vidare framgår att det inte krävs att det är styrkt att sökanden utsatts för någon brottslig gärning, utan det är tillräckligt att det görs sannolikt att sådana övergrepp förekommit. Utskottet konstaterar att Utredningen om kvinnor som utsätts för våld efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning lämnade sitt betänkande Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) till regeringen . I betänkandet angavs bl.a. att ett skäl för tvåårsregeln är att den medger en generös tillståndsprövning vid det första beslutstillfället. Utredningen menade dock att det är bättre om tyngdpunkten i seriositetsprövningen i stället läggs just vid första tillfället. Bland annat bör kontrollen av anknytningspersonen skärpas. Utredningen anser även att det bör bli lättare för en drabbad utlänning att få permanent uppehållstillstånd. Därtill föreslås informationsinsatser och samordning av de ansvariga myndigheterna för att hjälpa utsatta kvinnor och barn. Utredningen föreslog att tvåårsregeln skulle utredas vidare. Beredning pågår inom . Utskottet anser att beredningen bör avvaktas och är inte berett att föreslå ett tillkännagivande om tvåårsregeln. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2013/14:Sf384 (S) yrkande 19, 2013/14:Sf327 (S), 2013/14:Sf314 (SD) yrkande 4, 2013/14:Sf220 (V) yrkande 10, 2013/14:So249 (V) yrkande 20, 2013/14:Sf307 (M), 2013/14:Sf253 (C) och 2013/14:Sf288 (KD). Utskottet motsätter sig yrkanden om åtgärder för att försvåra för anhöriga att återförenas. Utskottet anser därmed att inte ska göra några tillkännagivanden med anledning av motion 2013/14:Sf314 (SD) yrkandena 1, 2, 6 och 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om tolkning, fri bevisprövning, främlingspass och krav på styrkt identitet. Jämför reservationerna 22 (S), 23 (SD), 24 (V) och 25 (V). I svensk rätt gäller principen om fri bevisföring, vilket innebär att det är tillåtet att ta upp alla former av bevis vid en rättslig prövning. Även bevisvärderingen är fri. Krav på styrkt identitet för uppehållstillstånd på grund av anknytning anges inte uttryckligen i utlänningslagen. En utlänning som reser in eller vistas i ska dock ha ett pass. I utlänningsförordningen finns bestämmelser om vilka handlingar som kan godtas som pass. Möjligheten till dna-analys i anknytningsärenden där biologiskt släktskap inte kan styrkas på annat sätt framgår av 13 kap. 15 och 16 §§ UtlL. Enligt 9 kap. 8 § UtlL får eller polisen fotografera en utlänning och, om utlänningen fyllt , även i vissa fall ta hans eller hennes fingeravtryck. Detta gäller bl.a. om utlänningen inte kan styrka sin identitet eller ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller annan skyddsbehövande. Av 9 kap. 8 a § UtlL följer att en utlänning som ansöker om uppehållstillstånd är skyldig att låta bl.a. fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck. Skyldigheten att låta en myndighet ta fingeravtryck gäller inte om utlänningen är eller om det är fysiskt omöjligt för honom eller henne att lämna fingeravtryck. m.fl. (S) begär i kommittémotion 2013/14:Sf384 yrkande 15 ett tillkännagivande om behovet av ett system för hantering av feltolkningar i migrationsärenden och eventuella påföljder när sådana görs. I takt med att allt fler nationaliteter finns bland dem som kommer till är det av största vikt att tolkarna har kompetens att ge en rättvisande tolkning av de berättelser som ska ligga till grund för asylprövningen. Enligt en forskningsrapport från är en otillfredsställande tolkservice både dyr och rättsosäker. I motion 2013/14:Sf223 av m.fl. (MP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att lösa situationen för alla som drabbas av kraven på styrkt identitet och inte får rätt till familjeåterförening. Kraven på styrkt identitet vid inresa i har skapat mycket problem för personer från och . I t.ex. utfärdas inga godtagbara passhandlingar. Efter en dom i Migrationsöverdomstolen godkänns dna vid fastställande av föräldraskap. För t.ex. adoptivbarn och gifta utan barn är situationen dock fortfarande olöst. m.fl. (SD) begär i partimotion 2013/14:Ju379 yrkande 20 ett tillkännagivande om att dels upprätta en databas där utvisningsdömdas foton, fingeravtryck och dna-prov lagras, mot vilka framtida immigranter som söker uppehållstillstånd eller medborgarskap ska kontrolleras, dels tillse att en person som återfinns i detta register frihetsberövas till dess att han eller hon är utvisad, vilket ska ske omgående. Ett liknande yrkande återfinns i motion 2013/14:Ju434 yrkande 9 av och (båda SD). m.fl. (V) begär i partimotion 2013/14:Sf220 yrkande 12 förslag till ändringar i utlänningslagen för att förändra rättsläget och i lagen ta bort kravet på styrkt identitet som förutsättning för familjeåterförening. Vidare begärs ändringar i 2 kap. 12 § och 13 § andra stycket UtlL för att undanröja bristande passinnehav som hinder mot familjeåterförening (yrkande 13). Motionärerna begär också ett tillkännagivande om förslag om införande i utlänningslagen av en uttrycklig bestämmelse om att fri bevisprövning gäller i utlänningsärenden (yrkande 14). I yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om förslag till en ändring i utlänningslagen som innebär att det införs en rätt att överklaga beslut av om avslag på ansökan om främlingspass. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Slutligen begärs förslag om en ändring i utlänningslagen som innebär att ändringsdispens på ansökan av den enskilde införs hos Migrationsöverdomstolen (yrkande 32). Motionärerna anser att det är olyckligt att det inte finns någon möjlighet att få ett mål prövat i högsta instans ens om det är uppenbart feldömt i en migrationsdomstol. I motion 2013/14:Sf289 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att ändra lagstiftningen så att familjeåterförening även omfattar adopterade barn. Många somaliska barn har förlorat föräldrarna i krig, svält och sjukdom. Barnen har adopterats av släktingar eller vänner. Adoptionerna går dock inte att styrka med säkerställd dokumentation.