· H201NU1 · 2014-12-16 11:00:09 — klarar sig väldigt väl i internationella jämförelser om man tittar på hur mycket vi satsar på forskning och utveckling, hur innovativa vi är och hur konkurrenskraftiga vi är som land. Men om man tittar på vad som har hänt de senaste fem tio åren ser man att vårt försprång minskar. Andra länder springer snabbare. Det blir tuffare att behålla försprånget som har och som är grunden för mycket av det välstånd vi bygger i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Då menar jag att man måste välja att fokusera i sina budgetsatsningar och i sina funderingar över vad vi bör prioritera i . Därför har vi i vår budget utanför det här betänkandet gjort jättestora satsningar på utbildningspolitik eftersom det är en förutsättning för att klara det här. Det är en kunskapsbas som måste finnas där för svensk industri. Intresset för matematik, naturvetenskap, att få fram nästa generations ingenjörer, att fler unga människor kan plugga på universitet och högskolor, att de här företagen kan rekrytera rakt in i kvalificerad yrkesutbildning så att man kan klara matchningen av arbetskraft på svensk arbetsmarknad - allt det är helt nödvändigt för att klara den globala konkurrensen. Men om man tittar också på det vi har föreslagit på näringspolitikens område ser man att vi har dragit slutsatsen att om vi ska klara målet om att 2020 ha EU:s lägsta arbetslöshet måste många av jobben komma i små och medelstora företag. Det är en utgångspunkt för jobbtillväxten i . Då är frågan om företagslån och rådgivning väldigt viktig. För de 4 000 företag som fick lån via spelar detta en roll för deras möjlighet att växa, expandera och ta sig ut på internationella marknader. De borgerliga partierna föreslår kraftiga besparingar på verksamhet utan att säga var det ska tas någonstans. Hur många av de 4 000 företag som fick lån 2013 ska bli utan lån ? Vi vet att är en förutsättning för dem, inte bara för att de får lån från staten utan också för att varje krona växlas upp två i banker efteråt. Det betyder alltså enormt mycket för kapitaltillförseln just för små och medelstora företag. Sedan finanskrisen har det blivit svårare för små och medelstora företag att få tag i kapital. Varför ska man då vrida om kranen och göra det ännu svårare för dem att låna pengar? Jag förstår inte den logiken. Den finns inte i det betänkande vi diskuterar . Jag hade förväntat mig en analys bakom att vi just nu skulle vrida om kranen för verksamhet, som alltså handlar om rådgivning och låneverksamhet för små och medelstora företag. Det allvarligaste är ändå - och att jag tycker detta kan bero på att jag också är ansvarig för handelsfrågor i regeringen - de stora besparingarna på Business och våra exportansträngningar . Regeringen kommer att jobba vidare med en exportstrategi för . Vi kommer att ha mycket möten med svenskt näringsliv och svenska företag för att se hur vi kan växla upp exporten och jobba smartare, hur hela regeringen kan jobba tillsammans och hur vi kan få vår utrikesrepresentation att jobba smartare med främjande och export. I betänkandet saknar jag ett resonemang om vad som ligger bakom att man vill ta bort 120 miljoner från Business . Det är ganska mycket pengar. De som ligger motsvarar all SME-verksamhet som Business har i . Ska man lägga ned all den verksamheten? Det motsvarar annars hälften av alla utlandskontor, som då måste läggas ned. När Business får frågan vilka utlandskontor som kommer att behöva läggas ned säger man att det är de små kontoren där man inte har lika mycket intäkter. De finns på tillväxtmarknaderna runt om i världen. Är det de kontoren vi nu ska lägga ned om vi ska styra om exporten så att vi också finns på tillväxtmarknaderna? Vad ligger bakom denna besparing? Är det SME-verksamheten i som inte ska finnas kvar, eller är det hälften av utlandskontoren som ska läggas ned? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Jag tycker att detta är kortsiktig politik. Det stärker inte i den globala värld vi ser, med de förutsättningar vi måste stärka oss inför. Jag är förvånad över att detta inte har kommenterats i dagens debatt, och jag hoppas att det kan ske i debatten framöver. Jag ser fram emot en bra debatt, men jag hoppas att vi när vi diskuterar näringspolitik också kan lyfta blicken och se vad som händer runt om i världen och vilka steg vi måste ta för att stärka position i en växande global konkurrens som innebär utmaningar men också möjligheter för ett litet land som . Tack, näringsministern, innovationsministern och handelsministern! Det som säger är i mångt och mycket väldigt klokt. Det handlar om utmaningar för och omvärlden. Det är några trender som är väldigt tydliga: globalisering, urbanisering och digitalisering. Det är något som måste förhålla sig till. Det är två saker som jag skulle vilja ha en kommentar från ministern om. Det ena gäller ett av de viktigaste redskapen som och EU har att hantera framöver, nämligen att få till stånd ett frihandelsavtal med världens andra största ekonomi - EU är faktiskt den största ekonomin - alltså TTIP, det transatlantiska handelsavtalet. Jag vet att Socialdemokraterna av tradition är handelsfrämjande och handelsvänliga. Men är i regering med , som är mycket mer skeptiskt när det gäller handel och också uttrycker tydliga tveksamheter rörande handelsavtalet. Kan klargöra att regeringen kommer att kämpa fullt ut för att detta avtal ska komma till stånd och att det kommer att innebära att svenska företag kommer att vara konkurrenskraftiga igen på den internationella handelsmarknaden? Min andra fråga rör det faktum att också är handelsminister. Alliansregeringen hade en handelsminister som jobbade . Man kan inte jobba mer än så. Men har fått detta som en tredjedels arbetsuppgift. Jag undrar: Hur tillförsäkrar närings, handels- och innovationsministern att handelsfrågorna får det fulla engagemang från ministern som den tidigare ministern hade? Jag har debatterat båda dessa frågor i interpellationsdebatter, och jag kan göra det ytterligare en gång nu kort. Det är hela regeringen som har ansvar för handelspolitiken, inte bara en handelsminister. Jag tror att det är helt fel tänkt att lägga ansvaret för handelspolitiken på bara en minister. Hela regeringen ska resa, och hela regeringen ska främja svenska intressen. Det är en viktig del av uppdraget att vara minister i en regering. TTIP är en prioriterad fråga för regeringen. Vi ser stora ekonomiska möjligheter med ett handelsavtal med . Det skapar världen största ekonomiska marknad. Men det finns också viktiga frågor att bevaka i förhandlingen, så att det blir ett progressivt och bra avtal. Det brukar kunna göra, och det ska vi göra igen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Det blir dock lite märkligt att vi har en budgetdebatt om ett betänkande där den borgerliga budgeten har gått igenom i riksdag. Jag ställer frågor om vad som ligger bakom besparingarna på exporten och på verksamhet . Vi talar alla om att små och medelstora företag har problem med att få tag i kapital. Jag hoppas att Hans har tid att svara på de frågorna i replikskiftet med mig. Ja, ministern, skillnaden när det gäller exportfrämjande verksamhet i alliansbudgeten och den budget som regeringen lade fram som proposition handlar om ca . Vi har utgått från föregående budget. Vi har inte utgått från regeringens proposition, utan vi har haft ett väl förankrat underlag och goda förutsättningar att forma Alliansens budget. Det är också här en helhet som formar politiken. Skillnaderna ligger också i det engagemang man sätter in. Jag har tyvärr inte haft möjlighet att vara med under interpellationsdebatterna. Jag tycker att det är viktigt att hantera och diskutera de här frågorna. På ett sätt blev jag glad över att blev minister på det här området, men jag blev också bekymrad, för jag vet vad det innebär i form av engagemang att kunna fokusera på handelsfrågor. har det även i socialdemokratiska regeringar varit en näringsminister och en handelsminister. Det var ett undantag under regeringen sista år, när handels- och näringsministern fick dela uppgift. Just med tanke på de frågor som lyfter fram - de internationella utmaningarna och hur vi ska förhålla oss till dem - krävs det minst sagt en minister som är på resande fot i princip halva året. Vi vet av erfarenhet att internationell handel handlar mycket om impact och om vilka signaler man sänder. Jag önskar att i egenskap av handelsminister är ute och rör på sig under halva året, men då kommer det förmodligen att vara något annat som blir försummat. Jag undrar bara: Hur ska detta pussel gå ihop? Jag är rörd av den moderata omsorgen om den socialdemokratiska handelsministern. Jag försökte förklara att jag tror att det är fel att tro att en handelsminister ska sköta all handelsfrämjande verksamhet. Jag tror att det är bra att socialministern är engagerad när vi exporterar life science från . Jag tror att det är viktigt att försvarsministern är engagerad om vi talar om försvarsmaterielexport till länder som är godkända av . Jag tror att det är viktigt att miljöministern är engagerad när det gäller miljöteknik. Jag tror till och med att det kan vara mer givande för handelsfrämjandet att sakpolitiskt ansvariga ministrar, som har kunskap, kontakter och bredden i erfarenheten, faktiskt deltar i främjandearbetet. Det är så vi lägger upp arbetet , och det kommer vi fortsätta att göra framöver. Däremot är det beklagligt - men det är talande, fru talman - att står här och diskuterar ett budgetbetänkande och fortfarande inte riktigt har någon kunskap om hur de här besparingarna skulle slå på Business . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Vi kan titta på 2018. Besparingarna laddas upp med till 2018. Då innebär det att man 2018 antingen får lägga ned all verksamhet för små och medelstora företag - det är ett av huvuduppdragen för Business ; man jobbar regionalt i för att få fler företag att gå på export - eller lägga ned hälften av de utlandskontor som Business har. Då säger att det antagligen blir de kontor där de har minst intäkter som måste läggas ned, och de finns på tillväxtmarknaderna, globalt sett. Vad av detta är det som ska bort? Det borde väl en budgetdebatt som denna ge svar på. Tack, näringsministern, för ett bra inlägg! Du efterlyser aspekter på konkurrens med omvärlden och svensk exportindustri. Jag pratar gärna om det. Jag kommer från norra . Där finns det en hel del basnäringar som bidrar till svensk ekonomi, bland annat skogsnäringen. Vi är genuint oroade över kilometerskatten. Jag menar allvar. Det handlar inte om att jag ska göra någon poäng av detta, utan jag vill höra näringsministerns ingångar i det här. Tyvärr finns det inte så många alternativa sätt att transportera till exempel skogsråvara, utan vi har lastbilar. I norra finns också de långa avstånden. Även om vi skulle vilja ha en Norrbotniabana och kanske en bättre utrustad kommer det att dröja innan det önskemålet uppfylls. Dessutom kommer lastbilar alltid att utgöra ett viktigt behov. Den kilometerskatt som ska utredas skulle verkligen innebära stora merkostnader för till exempel svensk skogsindustri. Det skulle naturligtvis också påverka konkurrenskraften. Därför är min fråga till näringsministern: På vilket sätt tror näringsministern att en kilometerskatt skulle främja svenskt näringsliv? Inte minst det gröna guldet är ett av de fokusområden som regeringen ser har enorm potential. När vi talar om innovationsarbetet i handlar det om att skogsindustrin måste ta ytterligare steg för att förädla sin produktion och få ytterligare värde i sin produktion. Det här är en basnäring för som betyder jättemycket för svensk export. Det är definitivt i fokus för regeringens arbete när det gäller att tillsammans med basnäringarna jobba med innovation och exportstöd på olika sätt. När det gäller vägslitageavgiften tycker jag att det är rimligt att också tyska lastbilar är med och finansierar infrastruktursatsningar i . Min bild är att näringslivet, inte minst skogs- och basnäringar i , känner att infrastrukturen inte håller måttet. Det är därför vi i vårt budgetförslag har mycket större investeringar i järnvägsunderhåll, som gör att det inte behöver vara problem med att få ut godset på världsmarknaden. Det är därför som vi gör satsningar på tjälsäkring av vägnätet, som också betyder mycket för inte minst skogsnäringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Man måste välja. Man måste också orka finansiera de infrastruktursatsningar som är viktiga. Det gäller inte minst den fråga som jag tycker att det är anmärkningsvärt att de borgerliga partierna har lyckats komma undan med att inte diskutera: Norrbotniabanan. Det är nästa stora investering i för att knyta ihop vårt land men också se till att basindustrin fungerar på ett bra sätt. Det är någonting som ströks. I den budget som ligger nämns inte Norrbotniabanan. Den är borta, till skillnad från i vår budget, där vi sade: ska vi börja bygga Norrbotniabanan. Det här är viktiga frågor, men man måste också våga finansiera de infrastruktursatsningar som är nödvändiga för exportindustrin. Jag vill bara ställa en fråga tillbaka. Jag fick inga svar om Business . Kan ge besked om verksamhet? brukar ju vara en verksamhet som är enormt viktig för den regionala tillväxtpolitiken runt om i . Varför stora besparingar på ? När det gäller Norrbotniabanan är jag en stor vän av ett sådant byggande. Jag har varit det . Problemet med Socialdemokraterna är att ni lovar runt men håller tunt. I er budget fanns inte en enda krona avsatt till Norrbotniabanan. Det ni lovade i valrörelsen, , var att ni skulle bygga spåret mellan och Dåvamyrans industriområde. Där kommer det inte att åka speciellt många passagerare och inte speciellt mycket gods heller, utan det är mest industrisopor. Mer än så hoppas jag faktiskt att Socialdemokraterna vill satsa, för det här är väldigt viktigt. När det gäller kilometerskatten skulle jag vilja säga en sak. betalar utländska lastbilar en skatt. Det är någonting som heter Eurovinjett, som säkert näringsministern känner till. Men det som kommer att hända med kilometerskatten är att även svenska lastbilar kommer att få betala, det vill säga alla kommer att få betala. Det kommer inte att minska problemen med att utländska lastbilschaufförer jobbar väldigt mycket eller att de har dåliga löner. Det kommer bara att förskjutas så att även svensk transportnäring kommer att få vara med och betala. Det kommer inte att öka konkurrenskraften för svensk industri, snarare tvärtom. Transportnäringen räknar själv med i merkostnader per lastbil och år. Det innebär väldigt stora pengar för ett lastbilsföretag. Ta till exempel i ! De har säkert ett tjugotal lastbilar. Det skulle innebära en enorm fördyring. Och det är klart att det i slutändan kommer att hamna på konsumenten. Det är det vi är rädda för. I slutändan kommer det att påverka svensk industri och konkurrenskraft. Jag tycker att det är beklagligt att Socialdemokraterna inte ser det, för det är en stor risk. Jag hoppas att ni tar det med er och kastar den här utredningen i papperskorgen. har väl en tystnad i en budgetdebatt varit mer talande än . Förut fick vi inga besked om hur Business ska klara sina besparingar eller om var de borgerliga partierna funderar på att lägga besparingarna på Business . får vi inga besked om hur ska klara sin verksamhet. Hur många färre företagslån ska levereras från verksamhet? Hur mycket mindre kapital innebär det i fråga om företagens möjligheter att växa och anställa runt om i hela ? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Jag har en bild av hur det har varit efter finanskrisen - ni kanske har en annan bild av det. Jag har besökt väldigt många små och medelstora företag runt om i . De säger att det har blivit svårare och dyrare att låna pengar och att det är knepigare att klara de investeringar som krävs. Om vi gemensamt i den här kammaren säger att små och medelstora företag är en av lösningarna när det gäller tillväxtförutsättningar men också sysselsättningsfrågan undrar jag: Varför stryper man företagslån, som ofta är en förutsättning för att de här företagen ska kunna få ett banklån och kunna expandera sin verksamhet? lägger man fram ett sådant förslag i . Det röstas igenom, men man har inga svar på frågan om hur det ska gå till eller vad det får för konsekvenser. Jag tycker inte att det är bra. Sedan gäller det frågan om transportnäringen i och Norrbotniabanan. Jag tror att får fortsätta att hoppas på Socialdemokraterna och en socialdemokratiskt ledd regering när det gäller Norrbotniabanan. vägrar nämligen att ta Norrbotniabanan i sin mun. Det är därför det inte står ett ord om Norrbotniabanan i den borgerliga budgeten. Ni har inga planer på att bygga ut Norrbotniabanan. Skillnaden är att vi ska börja bygga Norrbotniabanan, och vi tänker bygga färdigt Norrbotniabanan, för det är en viktig förutsättning för sammanhållning men också för konkurrenskraft. Här har hamnat i helt fel politiskt sällskap. Det gäller inte bara i den här frågan, men här är det verkligen tydligt att frågan om regional utveckling inte engagerar. Det gäller inte minst det största borgerliga partiet. Jag ska inte gå längre än så. Jag konstaterar bara att jag tyvärr inte fick några svar om i den här budgetdebatten heller. Man kan hoppas att de kommande talarna kan ta upp de frågorna. Det är roligt med människor som talar om tystnad. Per definition är det då inte helt tyst. Jag kan konstatera att ministern inte har svarat på en enda av de frågor som jag ställde i mitt anförande. Hur är det tänkt med satsningen på life science? Jag undrar om man tänker så här: Oj, nu pratar alla om life science. måste vi också göra det och visa oss framåt och kunniga i det här ämnet, och så måste vi hitta pengar någonstans också. Då visar det sig att inte ens förespeglingarna om medel till utveckling av svensk life science-industri har någon täckning. De pengarna tänker man i stället ta för att ha något slags samrådsmöten och grupper som träffas. Vad de ska komma fram till har vi ännu inte sett. Det mest intressanta är att vi inte har sett någon form av samtal kring dessa frågor i utskottet. Det har inte ens lyfts upp i utskottet, utan man får läsa i en av affärstidningar om hur ministern har tänkt sig att det här området ska utvecklas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Jag själv, som är ganska engagerad i life science-frågor och har varit det och som dessutom var företagsutvecklare innan jag kom in i , tror att jag har ganska bra kläm på hur både kapitalförsörjningssystemet och företagsutvecklingssystemet ser ut i , på lokal, regional och statlig nivå. Vill ministern ha svar om kan vi ta det i nästa omgång. Då tar jag på orden och tar bara life science nu och sparar till nästa omgång - jättebra, äntligen lite svar! Det är inte så som några tidningsrubriker försöker säga, att staten via ett innovationsråd ska sitta och bestämma vem som ska få riskkapital. Det blir ju helt fel. En sådan modell ska vi inte ha. Vi ska ha professionella bolag som är specialiserade på att ge stöd till riskkapital från statens sida, precis som vi har . Däremot är det helt klart så att regeringen har valt att prioritera life science och klimatomställningen inom ramen för de innovationsdiskussioner vi kommer att ha i , för det är två stora samhällsutmaningar. När det gäller statligt riskkapital ska jag säga att jag var lite förvånad över att näringsutskottet inte kunde komma överens om frågan om Fouriertransform. Det kan vi ta någon annan gång, för ärligt talat: I hur många debatter har vi inte stått här i kammaren och runt om i och sagt att det statliga riskkapitalet har problem? Det jobbar i för sena faser. Det jobbar inte tillräckligt marknadskompletterande. När man gör analysen om life science efter finanskrisen finns det bara en slutsats att dra, och det är att det statliga riskkapitalet är mer nödvändigt på life science-området än det var före finanskrisen. Kapitalet har nämligen dragit i väg. Både och jag vet hur långa ledtider det är, och därför har staten en extra viktig roll när det gäller life science. De borgerliga fick igenom sina skrivningar om detta, och vi var tvungna att backa och säga att vi inte kan göra det här . Vi får skjuta på det , då jag kommer att lägga fram nya förslag om hur vi tar ett samlat grepp om det statliga riskkapitalet. Jag trodde att vi skulle orka med att ta åtminstone ett steg framåt nu när det gäller det statliga riskkapitalet. Men det blev inte så, bland annat på grund av den oro som fanns inte minst i för att vi helt skulle avverka det gamla kapitalet i . Det var aldrig vår mening. Det hade vi kunnat lösa upp. Jag tycker därför att detta var ett väldigt tveksamt agerande. står vi på halt ytterligare ett tag när det gäller det statliga riskkapitalet. Jag beklagar det. Frågan kvarstår, ministern. Hur är det tänkt att man ska omvandla ett bolag som är specialiserat på fordonsindustrin och dess aktörer till att plötsligt kasta om och bli kunniga i allt som rör life science? Det är en enormt bred bransch med enormt många aktörer. Hur är det tänkt att man skulle ha gått in på bästa sätt där, från att ha kunnat allting om fordonsindustrin till att kunna allting om life science? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringsliv Jag är ledsen, men jag tror inte på den transformeringen över huvud taget, även om det heter Fouriertransform. "Transform" kanske inte ska innebära detta i alla fall. Ministern nämnde förut att svenska företag måste bli aktiva för export och kanske behöver kapitalförsörjning. Just inom life science har man stora utvecklingsmöjligheter. Inte minst är vårdföretagen en viktig exportnäring. Där har dock regeringen dragit bort mattan fullständigt för de möjligheter som finns för svenska vårdföretagare att bedriva vård på export. Det vet vi inte minst genom Swedecare. Även om det inte är ett statligt bolag utan ett bra samarbete mellan offentligt, privat och akademin vet vi att det finns en stor möjlighet för export inom just vårdföretagen och just till , som ministern nämnde. Där sätter man alltså fullständigt krokben för dessa företag och skapar en osäkerhet över huvud taget när det gäller utveckling och att anställa, vilket tidigare talare har nämnt. Ekvationen går inte ihop. Antingen satsar man på en bransch i taget och vet vad man gör, eller så gör man det inte alls. Det här blir nämligen inte bra. blev jag i alla fall lite lurad på svaret om verksamhet som jag hade hoppats på och hur de borgerliga har resonerat när de skulle dra ned på . Jag blev lovad det, men det finns ytterligare någon talare anmäld, så jag hoppas att det kanske kommer då. Om vi tar life science som utgångspunkt är det de borgerliga partierna som har stoppat riskkapitalet till life science. Det var det som blev effekten av det beslut vi fattade. Det här var första steget på en omvandling av det statliga riskkapitalet för att komma in i tidigare faser, att faktiskt försöka styra över mer av det statliga riskkapitalet så att det jobbar och gör nytta - det som har kritiserat den förra regeringen för att inte ha tagit tag i. Precis som och jag vet är det där det statliga riskkapitalet gör mest nytta. Vi sa att det skulle vara marknadskompletterande i större utsträckning än . Vi vet att life science är ett sådant område. Jag menar inte att och den life science-strategi som regeringen kommer att jobba med ska gå in och själva peka ut vilka företag man ska investera i och så. Men det finns jättemycket att göra när det gäller samverkan mellan politik, näringsliv och akademi när det gäller life science. Utan en fungerande sjukvårdsorganisation som också tar tid för forskning och innovation, ser till att nya behandlingsmetoder snabbt kommer in och påverkar vården och ser till att nya läkemedel kommer in och prövas i vården på ett tidigt stadium finns det ingen marknad och inga förutsättningar för innovation på det sätt som vi har varit vana vid i Det är där de stora utmaningarna finns för life science i och också för att kunna växa internationellt.