bet · H101SkU16 · 2014-03-12 00:00:00 — I motion 2013/14:Sk300 av och (båda C) föreslås att en ny modell för reseavdraget vid arbetspendling skapas, där hänsyn tas till miljö och villkor i områden där kollektivtrafiken är begränsad. I motion 2013/14:Sk335 av (FP) anförs att domare och funktionärer vid idrottsevenemang bör anses ha hemmet som tjänstgöringsställe. I motion 2013/14:Sk336 av och (båda FP) föreslås att möjligheterna att inräkna transporter till och från barnomsorgen i sträcka reseavdrag utreds. I motion 2013/14:Sk435 av (KD) föreslås en utredning av hur reglerna för skattefria resor till och från jobbet kan förbättras. I motion 2013/14:T341 av (KD) yrkande 4 föreslås en utredning med uppgift att förbättra avdragsrätten för att minska antalet resor med bil och främja ett ökat cyklande. I motion 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås en utredning av skattebefrielse för kollektivtrafikkort som löneförmån. Om man förändrar de ekonomiska styrmedlen så att de blir färdmedelsneutrala, kan man enligt motionärerna skapa bättre möjligheter för personer att välja kollektivtrafiken som färdsätt. Det skulle då leda till en minskning av biltrafikens skadliga miljöpåverkan. Utskottet har avstyrkt yrkanden om ett avståndsbaserat färdmedelsneutralt reseavdrag och finner inte något skäl att nu ställa sig bakom ett tillkännagivande om en översyn av frågan. Eftersom det finns en möjlighet att få avdrag för resor med cykel till och från arbetet finns det enligt utskottets mening ingen anledning att tillmötesgå motionsförslag om att utreda ytterligare skattemässiga möjligheter för att främja ett ökat cyklande. När det gäller förslaget om att inräkna transporter till och från barnomsorg har utskottet vid upprepade tillfällen uttalat att det finns skäl att hålla gränsdragningen kring avdragsrätten för resor till och från arbetet så enkel och lättillämpad som möjligt. Utskottet har anfört att de bedömningar som måste göra vid beräkningen av tidsvinsten skulle kompliceras om hänsyn också skulle tas till resan för att lämna och hämta barn inom barnomsorgen. Vidare har utskottet åberopat fördelningspolitiska skäl som argument mot åtgärder som innebär att endast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sina levnadskostnader. Utskottet är inte heller berett att medverka till ändrade regler när det gäller tjänsteställe och möjlighet till bl.a. reseavdrag för domare och funktionärer inom idrotten. Utskottet finner inte något skäl att ompröva dessa ställningstaganden och avstyrker samtliga motioner som behandlats i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att omförhandla det nordiska dubbelbeskattningsavtalet och utjämningsordningen med samt fördela omförd skatteuppbörd till skånska kommuner. Vidare avslår yrkanden om att förändra skattereglerna för gränspendlande artister. Jämför reservation 14 (S, V) och särskilt yttrande 3 (S). En idrottsman eller artist som skatterättsligt anses bosatt utomlands och vistas i än är begränsat skattskyldig för kontant ersättning eller annat vederlag för idrottslig eller artistisk verksamhet som bedrivits här i landet. Beskattningsreglerna för dessa grupper finns i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK). Skatten är en statlig definitiv källskatt, och skattesatsen uppgår till . Att skatten är en definitiv källskatt innebär att skatten tas ut på bruttoinkomsten och att möjlighet till kostnadsavdrag saknas. Utbetalaren av inkomsten innehåller och betalar in skatten till , och mottagaren behöver inte deklarera i . finns en möjlighet för utomlands bosatta artister, idrottsmän och artistföretag att välja att i stället bli beskattade enligt inkomstskattelagen. Med denna valmöjlighet får artisterna och idrottsmännen möjlighet att göra avdrag för utgifter hänförliga till intäkternas förvärvande och rätt till vissa skattereduktioner. Den s.k. montörregeln eller 183-dagarsregeln i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet (artikel 15 punkt 2) innebär att en person som bor i ska beskattas i för inkomst som härrör från kortvarigt arbete i annat nordiskt land om tiden vederbörande vistas i det nordiska landet inte överstiger . En annan förutsättning som också måste vara uppfylld är att arbetsgivaren som betalar ersättningen inte får ha hemvist eller fast driftställe i det andra landet. Montörregeln är dock inte tillämplig i fråga om uthyrning av personal. I uthyrningsfall beskattas inkomsten i den stat där arbetet har utförts från första arbetsdagen. har, till skillnad från de övriga nordiska länderna, interna regler (lagen [1991:586] om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, förkortad SINK) som överensstämmer med de villkor som ställs upp i montörregeln. Detta innebär att en person som är bosatt utomlands och arbetar för ett utländskt företag och utför verksamhet i inte behöver betala skatt i om vistelsen här i landet understiger . godkände ett avtal mellan och som löser vissa problem som kan uppstå vid tillämpningen av det nordiska skatteavtalet beträffande personer som arbetspendlar mellan och . Avtalet föreskriver vissa undantag från bestämmelserna i det nordiska skatteavtalet, bl.a. när det gäller beskattning av anställningsinkomster. Därutöver innehåller avtalet åtaganden från de båda staterna att medge avdrag för inbetalningar till pensionsordningar, avdrag för utgifter för resor över samt ett åtagande om ett system för utjämning mellan och av vissa skatteintäkter. Avtalet innehåller också en överenskommelse om att utvärdera ordningen för utjämning, särskilt när det gäller den del av kommunalskatten som tas ut för primärkommunernas räkning. Därefter sker en utvärdering av hela systemet eller vid väsentliga förändringar av de båda ländernas skattesystem. Avtalet innehåller också en överenskommelse om att och ska inleda diskussioner för att överväga införandet av nya bestämmelser eller ändring av bestämmelserna i avtalet eller ta initiativ till ändringar av det nordiska skatteavtalet om det skulle visa sig föreligga skattemässiga hinder för den fortsatta integrationen i . Avtalet innebär att skatt betalas i arbetslandet och att skatteutjämning sker till bosättningslandet. Avtalets utjämningsordning reglerar således hur och ska kompenseras för uteblivna skatteintäkter. Från skatteutjämningssystemet undantas landstingsskatten, offentliganställdas löner samt inkomster under ca . I motion 2013/14:Sk262 av (S) föreslås en utvärdering av begränsningar i 183-dagarsregeln ur ett skatte- och arbetsmarknadsperspektiv. Motionären anför uppgifter om att utländska arbetsgivare missbrukar arbetskraft för arbeten i . Icke avtalsenliga löner, löner långt under svenska avtal och bristande säkerhet i arbetsmiljön uppges förekomma. I vad mån skatter och sociala avgifter verkligen betalas i hemländerna är också ytterst oklart. Det utländska företaget som utför arbete i kan också hämta arbetskraften från ett tredje land eller flera andra länder. Även i partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 17 föreslås att begränsningar i 183-dagarsregeln utreds. Motionärerna anför att flera av våra nordiska grannländer, t.ex. , har ändrat sin lagstiftning så att det i vissa fall är tillåtet att beskatta löneinkomst från en utstationerad arbetstagare om de skatteavtal man har med andra länder tillåter det. En begränsning av 183-dagarsregeln som innebär att skatt ska betalas i skulle också göra det lättare att kontrollera att folk faktiskt får den lön de ska ha när de jobbar här. I motion 2013/14:Sk355 av m.fl. (FP) föreslås en utredning av förenklingar i skattereglerna för gränspendlande kulturskapare. Motionärerna anför att det har uppmärksammats att musiker som bor i men har fast anställning vid symfoniorkestrarna i eller dubbelbeskattas med dels full inkomstskatt i , dels artistskatt i . Samma extraskatt drabbar en dansk artist som tillfälligt uppträder i . I motion 2013/14:Sk356 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2 föreslås att skatteavtalet mellan och omförhandlas. Pengarna som överför till borde direkt tilldelas skånska gränskommuner med många arbetspendlare och inte gå in i det kommunala utjämningssystemet. Den s.k. montörregeln finns såväl i våra skatteavtal med andra stater som i vår lagstiftning och är en vedertagen regel i internationell beskattning av arbetsinkomst. En person som är utsänd från en arbetsgivare i ett nordiskt land för att arbeta i omfattas normalt av hemlandets socialförsäkringssystem, och socialavgifter betalas därför enligt den statens lagstiftning. Den anställde tjänar då in socialförsäkringsförmåner i hemlandet i stället för i arbetslandet. Utskottet vill erinra om den parlamentariska kommitté som tillsattes som ska utvärdera de ändringar som gjordes i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, den s.k. lex , med anledning av Lavaldomen. I uppdraget ingår att kartlägga hur utstationeringssituationen i ser ut. Kartläggningen ska bl.a. omfatta antalet utstationerade arbetstagare i , vilka länder arbetstagarna utstationeras från och i vilka branscher utstationering vanligen sker. Med kartläggningen som utgångspunkt ska kommittén utvärdera om tillämpningen av lex fungerar så att skyddet för utstationerade arbetstagares grundläggande arbets- och anställningsvillkor kan säkerställas, och utvärdera och bedöma tillämpningen av bestämmelserna om uppgift att tillhandahålla information och arbetstagarorganisationernas skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till ur ett förutsebarhetsperspektiv. Dessutom ingår att vid behov föreslå lagändringar eller andra åtgärder samt överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av detta är utskottet inte berett att föregripa detta arbete och föreslå att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna Sk262 och Sk376 yrkande 17, varpå dessa avstyrks. När det gäller det multilaterala nordiska skatteavtalet uttalade finansministern i en interpellationsdebatt att det inte är en framkomlig väg att begära en förhandling med om att hemviststaten ska få primär beskattningsrätt över Öresundspendlarnas arbetsinkomster. Utskottet finner ingen anledning till att göra en annan bedömning. De nettobelopp som har erhållit från tillförs samtliga kommuner och landsting via anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Enligt den parlamentariska kommitté som regeringen tillsatte för att utvärdera och utreda det kommunalekonomiska utjämningssystemet, Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39), är det snarare de svenska kommun- respektive landstingskollektiven som drabbas av att gränspendlaren beskattas i arbetslandet, och inte enskilda kommuner och landsting. Orsaken härtill är att när pendlarnas inkomster beskattas i ett annat land kommer skatteunderlaget och därmed medelskattekraften i hemkommunen respektive hemlandstinget att minska i motsvarande mån. Den s.k. utjämningsordningen är föremål för en utvärdering som genomförs gemensamt av det svenska och det danska . Eftersom detta arbete inte är slutfört, och mot bakgrund av det i övrigt anförda, anser inte utskottet att det är nödvändigt för att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna Sk355 och Sk356. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av skattesystemet, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk201 av m.fl. (V), 2013/14:Sk246 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sk312 av (MP) och 2013/14:Sk412 av och (båda S). Det har gått den omfattande skatteutredningen och skatteuppgörelsen 1990/91 mellan Socialdemokraterna och liberalerna, vilken senare också fick stöd av . Problemet är att regeringens styrande parti, , inte känner sig bundet av de skatteuppgörelser som träffats mellan mittenpartierna och Socialdemokraterna. Olika skatteavdrag, reducerade momssatser och arbetsgivaravgifter har bidragit till en ökad olikformighet och växande gränsdragningsproblem i skattesystemet. Politiken har lett till att olika intressen köar för att få del av olika nedsättningar och särregler. har en lång väg tillbaka till ett enhetligare och mer likformigt skattesystem. Det behövs därför en ny, bred och parlamentariskt sammansatt skatteutredning. Skattesystemets huvudfunktioner är att trygga finansieringen av den generella välfärden, mobilisera resurser till samhälleliga investeringar samt att verka utjämnande mellan grupper och mellan individernas levnadsåldrar. Skattesystemets design och skatteuppbörden framstår som allt viktigare instrument för den ekonomiska politiken. Vi ser ut över ett där ineffektiva skattesystem och bristfällig skatteuppbörd försätter stater i kris. Kriserna skapas inte av för mycket välfärd i sig, utan av att det självklara sambandet mellan välfärd och skatteuppbörd upplösts. Även den svenska borgerliga regeringen blundar för detta samband. Skattesänkningar motsvarande ca 120–har genomförts under regeringen mandatperioder, vilket kraftigt underminerat förutsättningarna att långsiktigt upprätthålla en god gemensam välfärd. Vi vill att skatter tas ut på ett rättvist och effektivt sätt, och ett rättvist skattesystem kännetecknas av att skatten tas ut likformigt och efter bärkraft. Ett effektivt skattesystem talar för en strävan mot breda och stabila skattebaser. Skattesystemet bör vidare vara enkelt och överskådligt samt vara utformat så att det förhindrar skattefusk och skatteplanering. Möjligheter att skjuta upp beskattningstillfället och flytta inkomster (beskattning) mellan olika inkomstslag bör motverkas. behöver översynen bygga vidare på den utveckling som har skett sedan reformen där man mer och mer kommit att inse skatternas roll som kostnadseffektiva verktyg i miljöpolitiken. Genom skatter på miljö- och hälsoskadliga varor kan samhällskostnader som annars inte syns i priset synliggöras för att på så sätt styra konsumtionen i en mer hållbar riktning. Dessutom har vi tydligare än att förhålla oss till globaliseringen som visserligen medför många nya möjligheter men också utmaningar för skattesystemet. Alla dessa aspekter tycker vi talar starkt för att vi ska låta en parlamentarisk utredning göra en bred översyn av skattesystemet för att återupprätta principerna om enkelhet och likformighet och för att möta de utmaningar som miljöförändringarna och globaliseringen innebär. I debatten har det klart framkommit att en stor majoritet av partier är intresserade av en bred skatteöversyn, dock inte alla. Samma sak gäller de breda samhällsaktörerna. När det existerar en så bred majoritet för en översyn borde detta även bli mening som tillkännages för regeringen. Vad som anförts om översyn av skattesystemet bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk222 av och (båda S), 2013/14:Sk255 av (S), 2013/14:Sk267 av m.fl. (S), 2013/14:Sk274 av och (båda MP), 2013/14:Sk384 av och (båda S) och 2013/14:Sk423 av och (båda S) samt 2013/14:Sk205 av (FP), 2013/14:Sk227 av och (båda MP) yrkande 1, 2013/14:Sk232 av i (M), 2013/14:Sk295 av (M), 2013/14:Sk323 av (M), 2013/14:Sk354 av (MP), 2013/14:Sk365 av (C), 2013/14:Sk373 av och (båda SD), 2013/14:Sk377 av och (båda M), 2013/14:Sk393 av (SD), 2013/14:Sk398 av (M), 2013/14:Sk399 av (M), 2013/14:Sk414 av (KD), 2013/14:Sk419 av (M), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 27, 2013/14:Ub313 av (M) yrkande 4, 2013/14:N331 av m.fl. (FP) yrkande 3 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 3. Regeringens politik har lett till ökade klyftor i samhället. Särskilt markant är skillnaden mellan dem som förvärvsarbetar och dem som inte gör det. Den som är sjuk, arbetslös eller går i pension får inte bara lägre inkomst utan betalar dessutom högre skatt än löntagare vid olika inkomster. En väl fungerande arbetslinje kräver att det både ska löna sig att arbeta och att ha arbetat. Olika typer av inkomster av tjänst ska beskattas lika. Att pensionärer betalar högre skatt än löntagare för samma inkomst är djupt orättvist. I den senaste valrörelsen lovade alliansen att klyftan skulle minska och att även pensionärerna skulle få del av skattesänkningarna. Men detta gäller inte, utan klyftan tillåts fortsätta att växa. Pension är inget bidrag, den är uppskjuten lön. Det är ett löneutrymme för tidigare utfört arbete. Vi värnar om tryggheten för pensionärerna. Den pensionsöverenskommelse som beslutades av fem partier i är ett av de viktigaste instrumenten för detta och måste vårdas väl. När pensionssystemet reformerades avskaffades det särskilda grundavdraget för folkpensionärer. Ett viktigt skäl för detta var att pension skulle beskattas som en vanlig inkomst. Men i och med förvärvsavdraget gäller inte längre principen om samma skatt för lika inkomst. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. Det behövs även en översyn av jobbskatteavdragets effekter på uttag av föräldrapenning och en översyn av skattereglerna så att inte föräldralediga missgynnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk373 av och (båda SD), 2013/14:Sk393 av (SD), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 27 och 2013/14:Sk205 av (FP), 2013/14:Sk222 av och (båda S), 2013/14:Sk227 av och (båda MP) yrkande 1, 2013/14:Sk232 av i (M), 2013/14:Sk255 av (S), 2013/14:Sk267 av m.fl. (S), 2013/14:Sk274 av och (båda MP), 2013/14:Sk295 av (M), 2013/14:Sk323 av (M), 2013/14:Sk354 av (MP), 2013/14:Sk365 av (C), 2013/14:Sk377 av och (båda M), 2013/14:Sk384 av och (båda S), 2013/14:Sk398 av (M), 2013/14:Sk399 av (M), 2013/14:Sk414 av (KD), 2013/14:Sk419 av (M), 2013/14:Sk423 av och (båda S), 2013/14:Ub313 av (M) yrkande 4, 2013/14:N331 av m.fl. (FP) yrkande 3 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 3. Det ska löna sig att arbeta, men det måste också löna sig att ha arbetat. Pension bör behandlas som uppskjuten lön men så är det inte utan pensionärer betalar högre skatt än löntagare. Att behandla människor som jobbat hårt ett helt liv på detta sätt är inte rimligt. Det är orättvist. är nu enligt en undersökning från PRO ett av få länder i världen där pension beskattas hårdare än lön. Pensionen är ett avstått löneutrymme för tidigare utfört arbete. Avskaffandet av pensionärsskatten handlar enkelt uttryckt om att jämna ut skatteskillnaderna mellan löntagare och pensionärer. var emot införandet av det nya personalförsörjningssystemet inom försvaret, men så länge det är aktuellt ska det optimeras. Det bör därför utredas såväl lämplighetsmässigt som ekonomiskt om kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän kan slippa förmånsbeskattning för enklare mat ute i fält. På många håll är bostadsbristen ett akut problem, som dessutom bara växer, inte minst i storstadsregionerna. står nästan 25 000 bostäder i tomma enligt . Det handlar alltså om bostäder som skulle kunna användas av tiotusentals som är i akut behov av en bostad i närheten av . Att hyra ut sin egendom till en kanske helt främmande person är inte helt enkelt för alla. Det är många som kanske väljer att inte göra det om det inte är tillräckligt lönsamt. Av den anledningen kan fler hyra ut sina bostäder om det vore skattefritt att hyra ut upp till halva bostaden, något som redan införts i vårt grannland . Det skulle inte heller innebära någon större kostnad för staten, som flera oanvända bostäder skulle kunna användas till personer som är i ett stort behov av dem. Kombinerat med mer flexibla regler för andrahandsuthyrning kan en dålig och olönsam marknad för uthyrning av bostäder förändras och bli mer hållbar. Vad som anförts om beskattning av pensionärer och flexibla regler för andrahandsuthyrning bör som sin mening ge regeringen till känna. Förmånsvärde för vissa bilar, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 18, 39 och 40 samt 2013/14:Sk388 av (S). är fri parkeringsplats förmånsbeskattad, men det finns flera tillfällen då dagens system inte fungerar. Beskattningen av förmånsbilar görs exempelvis från ett schablonvärde som inte tar hänsyn till andra tillkommande förmåner, som t.ex. fri parkeringsplats. Vi anser att fri parkering och andra liknande förmåner bör vara skattepliktiga även för den som har förmånsbil. Det finns också stor anledning att differentiera denna beskattning utifrån geografi: en parkeringsplats i är värd mycket mer än en parkeringsplats i , och borde beskattas därefter. Ett annat exempel på att systemet inte fungerar är att den som har en privat bil med gratis parkeringsplats på jobbet ska förmånsbeskatta den . Men mycket tyder på att fusket i dagens system med förmånsbeskattning av p-platser är stort. Därför bör få i uppdrag att skärpa kontrollen av beskattningen av fri parkeringsplats. Beskattningen av s.k. förmånsbilar är ofta förmånlig för bilägaren, dessutom saknar dagens system en klimatfaktor. Ett helt nytt system för förmånsbilar, i linje med det förslag som presenterades av Klimatberedningen bör därför införas. Systemet innebär att beskattningen av förmånsbilar utgår från bilens koldioxidutsläpp och att kraven skärps successivt. Liknande system har införts i med stor framgång. Tekniskt innebär förslaget att förmånsvärdet beräknas i procent av bilens nybilspris. Hur många procent av bilens nybilspris som utgör förmånsvärdet bestäms av bilens koldioxidutsläpp. För dieselbilar tillkommer ett påslag som kompensation för högre utsläpp av kväveoxider och partiklar. Systemet bör samordnas med bonus–malus-systemet så att bilarnas utsläpp, inte minst för förnybara drivmedel, beräknas på samma sätt. Vi tänker oss att systemet i första hand syftar till att göra det mindre förmånligt att ha en bränsletörstig bil, och att den som har en snål bil har ungefär samma beskattning som . Vi räknar med att det nya systemet kommer att leda till kraftiga beteendeförändringar i form av att bilar med lägre koldioxidutsläpp köps in som tjänstebilar, vilket gör systemet budgetneutralt . Dessutom bör förmån av fritt drivmedel förändras. Förmånsvärdet av fritt drivmedel beräknas som 1,2 gånger bränslepriset. Då många förmånsbilister har en marginalskatt på innebär det att de upplever att de i praktiken bara betalar av drivmedelspriset. För att rätta till detta bör drivmedelsförmånen i stället värderas till två gånger bränslepriset. Förslaget är i princip budgetneutralt. Vad som anförts om förändrade regler för förmånsbil samt förmånsbeskattning av fri parkering och fritt drivmedel bör som sin mening ge regeringen till känna. Kostnadsersättningar från kommuner, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk210 av (S) och 2013/14:Sk378 av (S) samt 2013/14:Sk206 av (FP). Personer som på grund av sin funktionsnedsättning är i behov av hjälp med sociala kontakter, fritidsaktiviteter och liknande kan beviljas stöd i form av en kontaktperson genom lagen om stöd och service och socialtjänstlagen. Kontaktpersonen ställer upp och utför detta uppdrag på sin fritid mot en blygsam ersättning.