bet · H101SoU19 · 2014-04-15 00:00:00 — I projektet ingår att beskriva utvecklingstendenser i svensk hälso- och sjukvård. Syftet är att lyfta fram vilka värde- och intressekonflikter som finns och som kan bli än mer påtagliga . Rådet planerar att presentera en rapport . Handisam fick i uppdrag att i samverkan med stödja utvärderingar av miljöanpassning, teknik och användning av hjälpmedel samt att ta fram informationsmaterial som beskriver teknisk utveckling inom området och kan användas som vägledning vid upphandling. Handisam ska lämna en slutrapport till () senast i samband med årsredovisningen . Enligt regleringsbrevet för för har myndigheten i uppdrag att vidareutveckla kunskapsstöd kring hjälpmedelsverksamheten och hjälpmedelsförskrivningen i landsting och kommuner. Uppdraget ska slutredovisas . En delredovisning ska lämnas till () . Delredovisningen ska innehålla genomförda insatser samt resultat och förslag på vidare åtgärder för att implementera och sprida resultaten. I hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anges att , och i vissa fall kommunerna, ska erbjuda hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. och kommunen har även en skyldighet att erbjuda den enskilde habilitering och rehabilitering, inom vilket hjälpmedel kan utgöra en integrerad del. Ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning varierar över landet och även inom landstingen och kommunerna. Ett grundläggande mål för funktionshinderspolitiken är att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. För att nå dit behövs bl.a. insatser som kan ge äldre och personer med funktionsnedsättning god tillgång till funktionella hjälpmedel. Att öka den enskildes valmöjligheter i hjälpmedelsverksamheten är enligt utskottet ett viktigt steg på vägen för att kunna nå målen i funktionshinderspolitiken. Utskottet välkomnar därför förslagen i propositionen om mer inflytande för den enskilde i valet av hjälpmedel. Lagstiftningen förtydligas genom att det införs en skyldighet för landsting och kommuner att ge patienten möjlighet att välja hjälpmedel när det finns olika hjälpmedel tillgängliga inom eller kommunen. Hjälpmedlet anses vara tillgängligt om sjukvårdshuvudmannens tillhandahållande är förenligt med gällande upphandlingslagstiftning. Den enskildes val ska tillgodoses om det med hänsyn till den enskildes behov och kostnaderna för hjälpmedlet framstår som befogat. Den som har ansvaret för hälso- och sjukvården av en patient ska se till att patienten ges individuellt anpassad information om bl.a. de metoder för undersökning, vård och behandling som finns. Detta ansvar utvidgas nu till att även omfatta information om de hjälpmedel som finns för personer med funktionsnedsättning. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram arbetet med att utveckla en för landstingen och kommunerna ny och gemensam hjälpmedelsdatabas som ska bli en del av den nya publika tjänsten Hitta och jämför hjälpmedel på webbsidan . Utskottet vill i likhet med regeringen betona att landsting och kommuner redan inom ramen för gällande lagstiftning kan välja att erbjuda förskrivning genom fritt val av hjälpmedel med s.k. eget ägande. Utskottet har stor förståelse för den fråga som tas upp i skrivelsen från och kommer att följa den noga. Följdmotionerna tar upp de uppdrag till olika myndigheter som har aviserats i propositionen. Utskottet delar regeringens bedömning av behovet av uppdragen och deras utformning och anser därför inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna. Utskottet tillstyrker därmed propositionen och avstyrker motionerna 2013/14:So10 (V), 2013/14:So11 (MP) och 2013/14:So12 (S). Motionerna från den allmänna motionstiden respektive 2013 tar upp frågor om fritidshjälpmedel, högkostnadsskydd och medfinansiering, hjälpmedel för barn, kompetenscenter, Daisyteknik m.m. samt hörselskadade. Utskottet konstaterar inledningsvis att tekniska och andra hjälpmedel ofta innebär ett mycket värdefullt stöd för personer med funktionsnedsättning och kan öka förutsättningarna för dem att leva och fungera i samhället på samma villkor som andra personer. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om den nya Myndigheten för delaktighet som enligt utskottet kommer att skapa förutsättningar för en mer ändamålsenlig och effektiv nationell aktör inom hjälpmedelsområdet. Utskottet ser mycket positivt på det arbete som pågår på detta område och vill här särskilt lyfta fram pågående uppdrag och projekt inom Handisam, och . Utskottet kan således sammanfattningsvis konstatera att det pågår ett aktivt arbete på hjälpmedelsområdet. Utskottet utgår vidare från att regeringen noga följer dessa frågor och vidtar de åtgärder som behövs. Något tillkännagivande från sida behövs därför inte. Motionerna 2012/13:So259 (S), 2012/13:So296 (S), 2012/13:So470 (M), 2013/14:So217 (S), 2013/14:So234 (MP), 2013/14:So276 (FP), 2013/14:So302 (MP), 2013/14:So456 (V) yrkandena 14 och 15, 2013/14:So474 (FP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:So583 (SD) avstyrks. Hjälpmedelsfrågor – förenklad behandling Utskottets förslag i korthet avslår motioner som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S), 3 (MP) och 4 (V). De motionsyrkanden som finns i bilaga 3 tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /11:SoU11 Funktionshindersfrågor och 2011/12:SoU13 Funktionshindersfrågor. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser inte någon anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mer inflytande för den enskilde i valet av hjälpmedel, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 2. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2013/14:67 punkterna 1 och 2 samt motionerna 2013/14:So10 av m.fl. (V), 2013/14:So11 av m.fl. (MP) och 2013/14:So12 av m.fl. (S). Olika myndigheter bör enligt propositionen få i uppdrag att stimulera och stödja införandet av fritt-val-system med checkar. Att stimulera införandet av system som har så stora brister är enligt vår uppfattning felaktigt och oklokt. Vi anser därför att några uppdrag inte bör ges till Myndigheten för delaktighet, och med anledning av propositionen. Vi anser i stället att regeringen bör ge eller annan lämplig myndighet i uppdrag att utvärdera de fritt-val-system som införts och återkomma till med en redovisning. I uppdraget bör ingå att ha en dialog med berörda funktionshindersorganisationer. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Fritidshjälpmedel, punkt 2 (SD) av Per Ramhorn (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:So259 av (S) och 2013/14:So217 av (S). Fritidshjälpmedel behövs för att barn och unga med funktionsnedsättning ska kunna delta i fritidsaktiviteter och därmed undvika att etablera onödig ohälsa. Skillnaderna mellan olika landsting är stora och oacceptabla när det gäller vilka hjälpmedel som erbjuds. Jag anser därför att regeringen bör se över frågan om fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Hjälpmedel för barn, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 15. Principen om att funktionsnedsättning inte ska medföra några merkostnader måste tillämpas fullt ut när det gäller hjälpmedel. Det nuvarande systemet för hjälpmedel innebär att landstingen själva bestämmer sina avgifter. Enligt min mening behövs en kartläggning som ska omfatta vilka hjälpmedel barn får, vilka kostnaderna och avgifterna är samt vilken kompetens och kunskap som finns om barns behov av hjälpmedel och om hjälpmedel för barn. Jag anser därför att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att kartlägga hur situationen ser ut i landstingen och regionerna vad gäller hjälpmedel för barn. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kompetenscenter, punkt 5 (MP, SD, V) av (MP), Per Ramhorn (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So302 av (MP), 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2013/14:So583 av Per Ramhorn (SD). Kompetensen om hjälpmedel för barn är mycket skiftande, och därmed också det stöd som familjen får. Barns behov av hjälpmedel skiljer sig från vuxnas, och det kräver goda kunskaper om barns utveckling och om hur deras individuella behov skiftar. För att kunna erbjuda den kompetensen anser vi att regeringen bör se över möjligheten att inrätta ett nationellt eller regionala kompetenscenter, med särskild kunskap om barns hjälpmedel. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Daisyteknik m.m., punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So234 av m.fl. (MP) och 2012/13:So470 av (M). Landstingen ska tillhandahålla erforderliga spelare som hjälpmedel för dem som har behov, såsom synskadade och personer med läs- och skrivsvårigheter. Allt fler landsting har dock infört restriktioner i sin tilldelning av Daisyspelare som hjälpmedel, och det finns landsting där spelarna inte betraktas som hjälpmedel. Vi anser därför att regeringen bör se över hur Daisytekniken ska tillhandahållas som tekniskt hjälpmedel för synskadade och personer med läs- och skrivsvårigheter. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Mer inflytande för den enskilde i valet av hjälpmedel, punkt 1 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: För att personer med funktionsnedsättning ska ges möjlighet att verka i vardagen på samma villkor som människor utan funktionsnedsättning krävs ofta att olika former av hjälpmedel ingår som en del i vården och rehabiliteringen. Hälso- och sjukvårdens hjälpmedelsansvar ska vila på en värdegrund där individens möjligheter att leva ett självständigt liv i trygghet och värdighet ska vara den bärande utgångspunkten. Tillgången till hjälpmedel varierar stort över landet liksom regler och avgifter. Mot bakgrund av detta anser vi att det bör formuleras en nationell strategi för hur vi resursmässigt och organisatoriskt ska klara att möta ett växande hjälpmedelsbehov. En sådan strategi ska också tydliggöra hur sjukvårdshuvudmännen utifrån sitt hjälpmedelsansvar kan bidra till att förverkliga de handikappolitiska och äldrepolitiska målen. Vi avstår nu från att reservera oss men anser att det finns anledning att mycket noga följa utvecklingen på området och förbehåller oss rätten att återkomma i frågan. Hjälpmedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. När det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstagande i motsvarande frågor i betänkande 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor. Vi vidhåller de synpunkter som framförts i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Hjälpmedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. När det gäller motionsförslagen hänvisar jag till tidigare ställningstagande i motsvarande frågor i betänkande 2011/12:SoU13 Funktionshindersfrågor. Jag vidhåller de synpunkter som framförts i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Hjälpmedelsfrågor – förenklad behandling, punkt 8 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. När det gäller motionsförslagen hänvisar jag till tidigare ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkande 2011/12:SoU13 Funktionshindersfrågor. Jag vidhåller de synpunkter som framförts i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:67 Mer inflytande för den enskilde i valet av hjälpmedel: antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). 2013/14:So10 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om begränsning av uppdragen till Myndigheten för delaktighet, , m.fl. myndigheter. 2013/14:So11 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppdrag till myndigheter. 2013/14:So12 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om uppdrag till myndigheter med anledning av propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:So259 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. 2012/13:So269 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för förskrivning av hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att samordna förskrivningen av hjälpmedel under en huvudman. 2012/13:So276 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om informations- och kommunikationsteknik som hjälpmedel för funktionshindrade. 2012/13:So296 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över högkostnadsskyddet för att åstadkomma en likvärdig kostnad över hela landet även för hjälpmedel. 2012/13:So314 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utveckling av hörseltekniska hjälpmedel. 2012/13:So470 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell plan för stöd till barn med dyslexi. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:So217 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fritidshjälpmedel för personer med funktionsnedsättning. 2013/14:So234 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att daisytekniken ska tillhandahållas som tekniskt hjälpmedel för synskadade och personer med läs- och skrivsvårigheter. 2013/14:So276 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella riktlinjer för medfinansiering inom vården. 2013/14:So302 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta regionala eller nationella kompetenscenter med särskild kunskap om barns hjälpmedel. 2013/14:So456 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer för förskrivning av hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda inrättandet av för barns hjälpmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag till lämplig myndighet att kartlägga hur situationen ser ut i de olika landstingen och regionerna vad gäller hjälpmedel för barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förskrivningen av hjälpmedel bör samordnas under en huvudman. 2013/14:So474 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det arbete som bedrivs av de hörselskadades intresseorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av samhällets uppmuntran och stödfunktion för det arbete som sker för hörselskadade i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utveckling av hörseltekniska hjälpmedel. 2013/14:So583 av Per Ramhorn (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt kompetenscenter med särskild kunskap om barns hjälpmedel. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 8 Hjälpmedelsfrågor – förenklad behandling m.fl. (V) m.fl. (V) och (båda FP) Som alltid när vi diskuterar funktionshinderspolitik handlar det i grunden om att vi pratar om att göra samhället tillgängligt för alla människor. Därför fanns det stora förhoppningar på den proposition som lades fram här i och som handlar om att göra brist på tillgänglighet till grund för diskriminering.De förhoppningar som fanns på den propositionen har inte riktigt uppfyllts. Därför har funktionshindersrörelsen flyttat från till att numera på tisdagsförmiddagar stå utanför port. Jag rekommenderar alla ledamöter att gå dit och prata med dem, för de påtalar att av de företag som skulle kunna omfattas av lagstiftningen inte kommer att göra det genom förslaget i propositionen. Det är inte riktigt det som vi ska diskutera , men det har i alla fall bäring i sammanhanget.Herr talman! Tillgång till bra och individuellt utprovade hjälpmedel är för många människor med funktionsnedsättning skillnaden mellan att kunna vara med i samhällslivet och att inte kunna det. För oss socialdemokrater är det självklart att det ska vara behovet som avgör om du ska erbjudas hjälpmedel och i så fall också vilken typ av hjälpmedel. Det får aldrig bli en fråga om hur din egen ekonomi ser ut. Det är för oss en demokrati- och en rättighetsfråga precis som frågan om rätten till en bra skola för alla barn och en sjukvård efter behov.Regeringens förslag i propositionen som vi nu ska debattera innebär att hälso- och sjukvårdslagen och patientsäkerhetslagen ska ändras så att det tydligare framgår att sjukvårdshuvudmannen ska erbjuda den enskilde möjlighet att välja hjälpmedel när det finns olika hjälpmedel tillgängliga inom eller kommunen. Man ska också få information om de hjälpmedel som finns, och hälso- och sjukvårdspersonalen ska se till att den funktionsnedsatte får möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar.Herr talman! Vi socialdemokrater är positiva till dessa förslag. De föreslagna förändringarna innebär att det tydliggörs i lagtexten att den enskilde ska få ökat inflytande över valet av hjälpmedel. Vi är också nöjda med att det inte blir någon tvingande lag om att införa ett fritt-val-system med hjälpmedelscheckar, vilket har aviserat. Det är en stor och viktig framgång för funktionshindersrörelsen och andra grupper som påpekat riskerna och problemen med checksystemet.Under de senaste åren har till exempel , , påvisat stora brister i de checksystem som finns i och i där enskilda hamnar i kläm, ibland med dryga kostnader för att få hörapparater. Att regeringen nu avstår från att lagstifta om sådana checksystem innebär att det berättigade i kritiken erkänns. Det finns också oroande inslag i regeringens hjälpmedelsproposition. Olika myndigheter, som Myndigheten för delaktighet, och , ska enligt propositionen få i uppdrag att på olika sätt stimulera och stödja införandet av fritt-val-system med checkar. Vad detta kommer att innebära i praktiken är oklart, men att stimulera införandet av system som har stora brister är enligt vår uppfattning felaktigt och oklokt. har också i en skrivelse till bland annat delgett oss följande erfarenheter av försöksverksamheten i och : hörselcheck blir en grundersättning. De som behöver hjälpmedel utöver checknivån får betala själva. HRF har kunnat konstatera att exakt samma hörapparatsmodell som våra medlemmar i ett landsting fått kostnadsfritt via hörselvård har andra medlemmar i landsting med fritt val fått betala - per hörapparat - ur egen ficka för att få! Som jämförelse kan nämnas att upphandlade avancerade hörapparater köps in av landstingen för ca . Systemet med hörselcheckar innebär alltså en betydande risk för att principen likvärdig vård överges och att en ny verklighet smyger sig på där plånbokens storlek bestämmer hur bra du kan höra. Trots dessa och andra problem som uppstått med det system för fritt val av hjälpmedel som införts i och har någon utvärdering eller konsekvensanalys av systemet aldrig genomförts. Vi socialdemokrater, tillsammans med och , föreslår därför att några uppdrag inte ska ges till Myndigheten för delaktighet, och med anledning av propositionen. Vi föreslår i stället att regeringen ger eller annan lämplig myndighet i uppdrag att utvärdera de fritt-val-system som har införts. I uppdraget bör också ingå att i utvärderingen ha en nära dialog med berörda funktionshindersorganisationer. Uppdraget ska återrapporteras till som därefter kan ta ställning till om några nya uppdrag ska ges till myndigheter kring frågan om att välja hjälpmedel.Socialdemokraternas principiella syn på hjälpmedelsfrågorna har presenterats i tidigare motioner men förtjänar ändå att upprepas. Om personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet att verka i vardagen på samma villkor som människor utan funktionsnedsättning krävs ofta att olika former av hjälpmedel ingår som en del i vården och rehabiliteringen. Hälso- och sjukvårdens hjälpmedelsansvar ska vila på en värdegrund där individens möjligheter att leva ett självständigt liv i trygghet och värdighet ska vara den bärande utgångspunkten. Tillgången till hjälpmedel varierar stort över landet liksom regler och avgifter. Mot den bakgrunden anser vi att det bör formuleras en nationell strategi för hur vi resursmässigt och organisatoriskt ska klara av att möta ett växande hjälpmedelsbehov. En sådan strategi ska också tydliggöra hur sjukvårdshuvudmän med hjälpmedelsansvar kan bidra till att förverkliga de funktionshinderspolitiska och äldrepolitiska målen.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.I detta anförande instämde och (båda S). Jag står naturligtvis bakom alla reservationer, men för tids vinnande lyfter jag endast upp reservation 1.Personer med funktionsnedsättning är ingen liten grupp i . Nästan två miljoner människor i åldrarna har någon form av funktionsnedsättning. Av dem är det nästan en miljon, eller , som har hörselnedsättning. Det är alltså utan tvekan den allra största gruppen. Jag kommer därför i mitt anförande att till största delen tala om personer som har hörselnedsättning och är beroende av hörapparat.En grupp som ofta glöms bort när det gäller hjälpmedel är personer med utvecklingsstörning och deras behov av kognitiva hjälpmedel, ett hjälpmedel som oftast behöver individanpassas. Optimalt är om hjälpmedlet kan ändras alltefter omständigheterna så att brukaren kan växa med sitt hjälpmedel. Anpassningarna kräver samarbete över längre tidsperioder mellan brukare, anhöriga och hjälpmedelsexperter. Det kräver i sin tur lyhördhet, fingertoppskänsla, ödmjukhet och respekt. Det är mycket tveksamt om val av kognitiva hjälpmedel gynnar de personer som är beroende av samarbete med personer med specifik kunskap över längre tidsperioder. Förslaget som har kommit skulle kunna sägas vara bra, men det är inte tillräckligt bra. Precis som Socialdemokraterna har vi ingenting emot själva grunden till fritt val. Vi har något emot att man ger olika myndigheter uppdraget att stimulera någonting som man uppenbarligen inte tycker fungerar.