· H101MJU17 · 2014-06-04 15:02:12 — Det kan också handla om att avstå från att exploatera en resurs. Här tycker vi att det fossila kolet, oljan och gasen ska stanna kvar i jordskorpan. När hänsyn tas till alla inblandades intressen framstår inte skövling av urskog för kortsiktig vinst åt aktieägare i ett skogsbolag eller mineralbrytning som ödelägger en bygd så att lokalbefolkningen kan försörja sig på jordbruk, turism och liknande som ett ansvarsfullt alternativ, vare sig ekonomiskt, socialt eller ekologiskt. Det är just här som landsbygdsperspektivet kommer in. För att jag ska vara konkret gäller det exempelvis planerad exploatering vid i , Gállok i eller Ojnare på men även planerad frackning, alltså gasutvinning under tryck med tillsats av kemikalier, i utanför . Detta tycker vi är exempel på aktiviteter som motverkar en sund landsbygdspolitik. Med detta yrkar jag bifall till reservation 4. debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 17 om landsbygdspolitik. Givetvis står partiet bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3.Sverigedemokraterna vinner nu mark överallt i samhällets alla delar. Om detta vittnar inte minst EU-valet. I några kommuner blev vi största parti, och i hela 163 kommuner blev vi topp tre och ett av de tre största partierna.Det man också tydligt kan se är att vi har en relativt stor övervikt av andelen väljare på mindre orter jämfört med storstad.Nu är detta förvisso ett EU-val, men jag tror mig ändå kunna säga att stödet för oss i är betydligt större på landsbygd och på mindre orter, vilket i mångt och mycket kan bero på en växande konfliktlinje mellan stad och landsbygd där jag tycker mig kunna se ett allt större landsbygdsförakt. har gått i främsta ledet för att försvara många av landsbygdsnäringarna gentemot vad jag skulle vilja betrakta som storstadspolitik. Inte minst från kommer enorma mängder detaljregleringar som långt ifrån alltid är anpassade till svenska förhållanden, och då inte minst till glesbygdsförhållanden.Herr talman! På landsbygden finns det sällan en fungerande kollektivtrafik, utan man behöver egna fortskaffningsmedel. Vidare behöver man givetvis en hel rad andra saker för att kunna bo kvar i sina förfäders bygder, till exempel tankställen, postkontor, mataffär och så vidare. Då duger det inte att föra en storstadspolitik i form av pumplagen och ständigt höjda bensinpriser.Bor man i kan givetvis tunnelbanan för många vara ett fullgott alternativ för att ta sig till arbetet, men i glesbygd finns det inte någon möjlighet att få en fungerande kollektivtrafik som kan ersätta bilen. Med den politik som man i första hand från vänsterhåll driver i svensk politik riskerar deltagande i samhället, framför allt i glesbygd, att bli en klassfråga. Det blir helt enkelt blir för dyrt att köra bil. Det är en utveckling som jag ser med oro på.Något annat man behöver på landsbygden är självklart jobb. Man behöver arbetstillfällen och möjlighet att driva företag. En av de reservationer som har i detta betänkande handlar om slaktavfall. Detta är ett typexempel på hur EU:s byråkrater detaljreglerar sönder svensk glesbygd.Att det regleras hur man hanterar slaktavfall är givetvis bra, för att undvika sjukdomsutbrott och andra tråkigheter. Men när man applicerar exakt samma lagstiftning i hela EU och i hela kan det gå snett, och det menar jag att det också har gjort.Det finns , i alla fall vad jag förstått, en trend där det växer upp nya små slakterier anpassade för småskalig produktion, även om det på sina håll är långt ifrån tillräckligt. För att denna utveckling ska kunna fortgå är det naturligtvis otroligt viktigt att minska på regelkrånglet och betungande paragrafer, framför allt när det inte kan motiveras genom en rationell riskbedömning.I ett tidigare betänkande som vi debatterade - som då hade djurskydd som huvudinriktning - pläderade jag och för att tillåta slakt medan djuren befinner sig på bete i sin invanda miljö. Detta är ett bra och humant sätt att slakta på, men det handlar minst lika mycket om att småjordbruk ska klara av att överleva i den hårda konkurrensen.Samma utgångspunkt gäller så klart även med reservationen om slaktavfall. Man kan inte alltid kräva att storjordbrukets regelverk ska gälla på det småskaliga, och man bör inte heller göra det, om det inte finns starka skäl för det. Enligt mig föreligger inga sådana skäl i detta fall.Som sammanfattning kan man konstatera att när det gäller både slakt på gården och till exempel nedgrävning av slaktavfall sätter EU:s stelbenta byråkrati krokben för det småskaliga jordbruket i svensk glesbygd. Det är i alla fall det som regeringen skyller på, att det är EU:s fel. Kanske kan regeringen göra mer i , jag vet inte.En annan reservation från i detta betänkande handlar om betesresursinventering, vilket är ytterligare ett förslag som går lite grann i samma anda. Det vi efterfrågar är alltså en inventering av de betesresurser som finns outnyttjade i för att kunna kartlägga värdet av skogsbete, fjällbete och skärgårdsbete.Att i större utsträckning bruka utmarksbete skulle kunna generera nya jobb i glesbygd och inom de gröna näringarna. Att ha djur på de mycket stora arealerna utmarksbete som finns i skulle även kunna ge positiva effekter på till exempel biologisk mångfald. Många av de rödlistade arterna av till exempel kärlväxter, svampar, insekter och så vidare är beroende av skogsbete, fjällbete och skärgårdsbete.De svenska lantraserna, som i ett par fall är utrotningshotade, är speciellt anpassade för utmarksbetet. Det finns alltså många vinster i att på olika sätt stötta denna näringsverksamhet.Herr talman! vill jag säga några ord om vår reservation gällande några rennäringsfrågor.Det finns de som vill få vår kritik mot gällande lagstiftning om rennäringen till att vi skulle ha något emot samer eller samisk kultur. Detta kunde dock inte vara mer felaktigt. Vi ser det snarare som oerhört viktigt att understödja och bevara samernas identitet och kulturyttringar.Vi anser att den samiska minoriteten, den samiska kulturen och samernas ursprungliga levnadssätt är en naturlig och skyddsvärd del av . Det är ett levande kulturarv som vi gärna stärker på olika sätt, inte minst genom höjda anslag till Sametinget.Dock tror jag inte att det finns någon här i kammaren som, med handen på hjärtat, kan säga att den lagstiftning som gäller rennäringen är särskilt bra. Vi har ju nämligen en situation där en person kan förfördelas framför en annan, enbart på grund av etnicitet. Alltså gäller inte likhet inför lagen. Detta gäller inte bara mellan samer och icke-samer, utan de särskilda rättigheterna återfinns också inom den grupp som kallar sig för samer.Vi har tidigare röstat för en reservation som gör gällande att regeringen bör göra en översyn av rennäringslagen i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen, oavsett börd och etnisk tillhörighet. Man kan ju tycka att detta vore en självklarhet i ett land som kallar sig för rättsstat, men så ser det faktiskt inte ut . I den aktuella reservationen för dagen föreslås att samefonden bör ombildas till fjällfond.Fjällfonderna bör vidare på ett demokratiskt sätt förvalta och dela ut medel till alla som bor i de så kallade renbetesområdena, oavsett etnisk identitet och näring. Fjällfonderna ska ha lokal förankring och bestå av ledamöter från olika näringar och etniciteter.På samma sätt vill vi att rennäringsdelegationerna bör ombildas till fjälldelegationer och att andra ursprungliga näringar och kulturer ska jämställas med rennäringen när det gäller rättigheter och skyldigheter.Detta är känsliga och komplicerade frågor, men för mig är det solklart att allt inte står rätt till, och då kan det vara bra att ta upp dessa åsikter och uppfattningar till diskussion. Det handlar alltså inte om vare sig att vi vill förhindra rennäringen eller att vi skulle ha någon udd riktad mot samerna. Det handlar enbart om att lyfta upp debatten på bordet och förhoppningsvis kunna komma framåt med tanke på de som känner sig förfördelade uppe i fjällmarkerna. debatterar vi miljö- och jordbruksutskottets betänkande 17 om landsbygdspolitik. Givetvis står partiet bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3.Sverigedemokraterna vinner nu mark överallt i samhällets alla delar. Om detta vittnar inte minst EU-valet. I några kommuner blev vi största parti, och i hela 163 kommuner blev vi topp tre och ett av de tre största partierna.Det man också tydligt kan se är att vi har en relativt stor övervikt av andelen väljare på mindre orter jämfört med storstad.Nu är detta förvisso ett EU-val, men jag tror mig ändå kunna säga att stödet för oss i är betydligt större på landsbygd och på mindre orter, vilket i mångt och mycket kan bero på en växande konfliktlinje mellan stad och landsbygd där jag tycker mig kunna se ett allt större landsbygdsförakt. har gått i främsta ledet för att försvara många av landsbygdsnäringarna gentemot vad jag skulle vilja betrakta som storstadspolitik. Inte minst från kommer enorma mängder detaljregleringar som långt ifrån alltid är anpassade till svenska förhållanden, och då inte minst till glesbygdsförhållanden.Herr talman! På landsbygden finns det sällan en fungerande kollektivtrafik, utan man behöver egna fortskaffningsmedel. Vidare behöver man givetvis en hel rad andra saker för att kunna bo kvar i sina förfäders bygder, till exempel tankställen, postkontor, mataffär och så vidare. Då duger det inte att föra en storstadspolitik i form av pumplagen och ständigt höjda bensinpriser.Bor man i kan givetvis tunnelbanan för många vara ett fullgott alternativ för att ta sig till arbetet, men i glesbygd finns det inte någon möjlighet att få en fungerande kollektivtrafik som kan ersätta bilen. Med den politik som man i första hand från vänsterhåll driver i svensk politik riskerar deltagande i samhället, framför allt i glesbygd, att bli en klassfråga. Det blir helt enkelt blir för dyrt att köra bil. Det är en utveckling som jag ser med oro på.Något annat man behöver på landsbygden är självklart jobb. Man behöver arbetstillfällen och möjlighet att driva företag. En av de reservationer som har i detta betänkande handlar om slaktavfall. Detta är ett typexempel på hur EU:s byråkrater detaljreglerar sönder svensk glesbygd.Att det regleras hur man hanterar slaktavfall är givetvis bra, för att undvika sjukdomsutbrott och andra tråkigheter. Men när man applicerar exakt samma lagstiftning i hela EU och i hela kan det gå snett, och det menar jag att det också har gjort.Det finns , i alla fall vad jag förstått, en trend där det växer upp nya små slakterier anpassade för småskalig produktion, även om det på sina håll är långt ifrån tillräckligt. För att denna utveckling ska kunna fortgå är det naturligtvis otroligt viktigt att minska på regelkrånglet och betungande paragrafer, framför allt när det inte kan motiveras genom en rationell riskbedömning.I ett tidigare betänkande som vi debatterade - som då hade djurskydd som huvudinriktning - pläderade jag och för att tillåta slakt medan djuren befinner sig på bete i sin invanda miljö. Detta är ett bra och humant sätt att slakta på, men det handlar minst lika mycket om att småjordbruk ska klara av att överleva i den hårda konkurrensen.Samma utgångspunkt gäller så klart även med reservationen om slaktavfall. Man kan inte alltid kräva att storjordbrukets regelverk ska gälla på det småskaliga, och man bör inte heller göra det, om det inte finns starka skäl för det. Enligt mig föreligger inga sådana skäl i detta fall.Som sammanfattning kan man konstatera att när det gäller både slakt på gården och till exempel nedgrävning av slaktavfall sätter EU:s stelbenta byråkrati krokben för det småskaliga jordbruket i svensk glesbygd. Det är i alla fall det som regeringen skyller på, att det är EU:s fel. Kanske kan regeringen göra mer i , jag vet inte.En annan reservation från i detta betänkande handlar om betesresursinventering, vilket är ytterligare ett förslag som går lite grann i samma anda. Det vi efterfrågar är alltså en inventering av de betesresurser som finns outnyttjade i för att kunna kartlägga värdet av skogsbete, fjällbete och skärgårdsbete.Att i större utsträckning bruka utmarksbete skulle kunna generera nya jobb i glesbygd och inom de gröna näringarna. Att ha djur på de mycket stora arealerna utmarksbete som finns i skulle även kunna ge positiva effekter på till exempel biologisk mångfald. Många av de rödlistade arterna av till exempel kärlväxter, svampar, insekter och så vidare är beroende av skogsbete, fjällbete och skärgårdsbete.De svenska lantraserna, som i ett par fall är utrotningshotade, är speciellt anpassade för utmarksbetet. Det finns alltså många vinster i att på olika sätt stötta denna näringsverksamhet.Herr talman! vill jag säga några ord om vår reservation gällande några rennäringsfrågor.Det finns de som vill få vår kritik mot gällande lagstiftning om rennäringen till att vi skulle ha något emot samer eller samisk kultur. Detta kunde dock inte vara mer felaktigt. Vi ser det snarare som oerhört viktigt att understödja och bevara samernas identitet och kulturyttringar.Vi anser att den samiska minoriteten, den samiska kulturen och samernas ursprungliga levnadssätt är en naturlig och skyddsvärd del av . Det är ett levande kulturarv som vi gärna stärker på olika sätt, inte minst genom höjda anslag till Sametinget.Dock tror jag inte att det finns någon här i kammaren som, med handen på hjärtat, kan säga att den lagstiftning som gäller rennäringen är särskilt bra. Vi har ju nämligen en situation där en person kan förfördelas framför en annan, enbart på grund av etnicitet. Alltså gäller inte likhet inför lagen. Detta gäller inte bara mellan samer och icke-samer, utan de särskilda rättigheterna återfinns också inom den grupp som kallar sig för samer.Vi har tidigare röstat för en reservation som gör gällande att regeringen bör göra en översyn av rennäringslagen i syfte att garantera alla medborgare likhet inför lagen, oavsett börd och etnisk tillhörighet. Man kan ju tycka att detta vore en självklarhet i ett land som kallar sig för rättsstat, men så ser det faktiskt inte ut . I den aktuella reservationen för dagen föreslås att samefonden bör ombildas till fjällfond.Fjällfonderna bör vidare på ett demokratiskt sätt förvalta och dela ut medel till alla som bor i de så kallade renbetesområdena, oavsett etnisk identitet och näring. Fjällfonderna ska ha lokal förankring och bestå av ledamöter från olika näringar och etniciteter.På samma sätt vill vi att rennäringsdelegationerna bör ombildas till fjälldelegationer och att andra ursprungliga näringar och kulturer ska jämställas med rennäringen när det gäller rättigheter och skyldigheter.Detta är känsliga och komplicerade frågor, men för mig är det solklart att allt inte står rätt till, och då kan det vara bra att ta upp dessa åsikter och uppfattningar till diskussion. Det handlar alltså inte om vare sig att vi vill förhindra rennäringen eller att vi skulle ha någon udd riktad mot samerna. Det handlar enbart om att lyfta upp debatten på bordet och förhoppningsvis kunna komma framåt med tanke på de som känner sig förfördelade uppe i fjällmarkerna. Vi debatterar nu ett betänkande om landsbygdsfrågor som innehåller dels motioner från allmänna motionstiden, dels regeringens skrivelse utifrån om landsbygdsprogrammet för . Jag har själv i hela mitt liv bott på den skånska landsbygden på . Till drev jag också aktivt mitt lantbruk. Landsbygden ligger därför mig varmt om hjärtat, och jag kämpar för en levande landsbygd med livskraftiga företag.Vårt land har omdanats rejält under det senaste seklet. bodde merparten av invånarna på landsbygden, men efterhand har folk lämnat landsbygden och flyttat in till tätorterna. Samhället har förändrats och vi har gått från bondesamhälle till industrisamhälle och till tjänstesamhälle. Företag koncentrerar sin verksamhet för att bli mera konkurrenskraftiga och kostnadseffektiva. Detta har märkts tydligt inom lantbruket där det har skett en omfattande strukturrationalisering. fanns i vårt land 428 600 lantbruksföretag, och av dessa hade mindre än . fanns det 71 100 lantbruksföretag och blott av dessa hade en areal mindre än . var medelarealen , och 2010 hade siffran ökat till 37 hektar.Konsekvensen av detta har blivit att färre har sin utkomst från lantbruket. Antalet sysselsatta inom lantbruket sjönk kraftigt i samband med en kraftig mekanisering och strukturrationalisering inom jordbruket. var nästan en miljon sysselsatta inom lantbruket i vårt land. var siffran 177 000.Herr talman! Omdaningen av landsbygden är en svår utmaning, men det gäller att inte ge upp. På landsbygden finns fina och lugna boendemiljöer nära naturen och långt från storstadens stress. Dessutom är kostnadsläget oftast lägre på landsbygden, vilket gör att man kan skaffa en rymligare bostad till lägre kostnad. Det finns då utrymme att i stället prioritera annat i sin livsföring. Det gäller därför att skapa förutsättningar för att fler ska kunna bo och utöva en verksamhet på landsbygden.All kraft måste sättas in för att stimulera och uppmuntra till verksamhet som ger en levande landsbygd. Det finns många saker att göra. Sannolikt är det rimligt att på landsbygden främst fokusera på mera småskalig verksamhet där man kan bygga upp olika nischer. Det gäller därför att skapa förutsättningar för just detta.Regelverken måste vara enkla så att det är lätt att starta och driva företag. Den som satsar på företagande måste känna uppmuntran och stöd från samhället. Regelverken ska vara tydliga och enkla. Regeringen har jobbat mycket med frågan om regelförenklingar, och det finns en tydlig målsättning. Vidare får skattesystemet inte vara utformat så att det på ett onödigt sätt belastar företagen. Våra företag ska kunna konkurrera på lika villkor gentemot sina konkurrenter i andra länder. Därför har det varit viktigt att ta bort förmögenhetsskatten, sänka bolagsskatten och arbetsgivaravgiften och dessutom ta bort handelsgödselskatten för lantbrukarna.Regeringen har stärkt landsbygden med genom sänkta inkomstskatter, sänkta arbetsgivaravgifter, djurvälfärdsersättning och sänkt slakteriavgift. Tillsynen från det offentliga inom olika sektorer som miljö och djur får heller inte onödigt belasta företagen. Det är viktigt att tillsynen är utformad så att den som sköter sig och bedriver en verksamhet med hög kvalitet uppmuntras. Tillsynen ska fokuseras på områden där det finns problem, och åtgärder måste sättas in.Herr talman! Ett viktigt område för en fungerande landsbygd är en väl utbyggd infrastruktur. Regeringen tar nu rejäla tag och satsar historiskt mycket, 522 miljarder, på utbyggnad och underhåll av infrastrukturen under kommande planperiod. Till detta kommer satsningar på speciella projekt i kommuner och landsting. En levande landsbygd förutsätter att det är lätt att transportera såväl personer som gods dit och därifrån. Det ska vara lätt att arbetspendla till närliggande orter. Det måste gå att bo på landsbygden och jobba på annat ställe. En väl fungerande kollektivtrafik är ett stort plus för landsbygden. Det kommer inte att vara möjligt att överallt erbjuda kollektivtrafik, utan man kommer på landsbygden att vara beroende av bil och lastbil för sina transporter. Det är därför viktigt att de inte straffbeskattas. Vi säger bestämt nej till en ny lastbilsskatt, och vi motsätter oss kraftiga höjningar av drivmedelsskatterna.En annan infrastruktur, bredbandet, är helt avgörande för ett boende på landsbygden. Regeringen gör nu rejäla satsningar i landsbygdsprogrammet just för att stödja utbyggnaden av bredband. Stöden för detta kommer att fördubblas.Allmänt innehåller landsbygdsprogrammet ett antal viktiga områden för utveckling av landsbygden. Det kommande landsbygdsprogrammet har ökats med nästan 1 miljard till totalt drygt 36 miljarder, detta tack vare en rejält ökad satsning från regeringen. EU minskar sitt engagemang, och då har regeringen valt att gå in och med råge täcka upp den minskningen. Regeringen svarar nu för av programmets finansiering.Utöver en fördubblad satsning på bredband innehåller landsbygdsprogrammet också stöd till ökad service på landsbygden, såsom handel och mackar. fattade beslut om att alla mackar oavsett storlek skulle erbjuda alternativt bränsle. Följden av det blev en mackdöd på landsbygden då de mindre mackarna inte klarade av det utan valde i stället att stänga. har regeringen gjort en ändring och lättat på kraven.I landsbygdsprogrammet finns ett investeringsstöd till om-, ny- och tillbyggnad av stallar för nöt, svin, får, höns, kycklingar och getter. Det finns också en djurvälfärdspeng inte bara till suggor med , som tidigare, utan även till kor med och tackor med . Vidare innehåller landsbygdsprogrammet innehåller stöd till ekologiskt jordbruk samt satsningar på natur- och kulturmiljöer, idrottsanläggningar, matupplevelser och rekreation.Herr talman! Matlandet har haft som målsättning att skapa ökad sysselsättning, nya företag, ökad export, god mat, fler upplevelser och ökad turism på landsbygden. Satsningarna har gjort att 9 000 fler jobbar inom dessa områden. En viktig del är reexporten, alltså att förädla importerade livsmedel som sedan exporteras igen. På landsbygden har startats flera butiker med småskalig livsmedelsförsäljning. På så sätt kortas vägen mellan producent och konsument, och konsumenten får en färskare produkt som inte behöver några tillsatser för att hålla sig.Vi Moderater vill tillåta gårdsförsäljning av öl och vin. Den lokala produktionen av öl och vin ökar, och vi ser det som naturligt att producenter i vårt land i likhet med producenter i andra EU-länder får sälja sina produkter hemma på gården. Livsmedelsindustrin är den fjärde största tillverkningsindustrin i vårt land. Antalet företag inom sektorn ökar som de större företagen genom rationaliseringar minskar antalet anställda. Det innebär att vi får en utveckling mot en förhållandevis större andel små företag inom sektorn, alltså ökad småskalighet.Då det gäller att uppmuntra lokal produktion och närodlat har det offentliga och handeln en viktig roll. Det offentliga är en stor uppköpare och måste i sina upphandlingar av livsmedel ställa samma krav som de som gäller för produktionen av livsmedel i . Lagen om offentlig upphandling, , ger nu större möjligheter för det offentliga att ställa precisa krav. Upphandlingarna får heller inte göras för stora så att enbart stora företag kan vara med och konkurrera.Handeln har en viktig uppgift att marknadsföra och fokusera mer på svenskproducerade livsmedel. Här spelar märkningen en viktig roll så att konsumenten får veta var olika livsmedel producerats och under vilka betingelser. Därmed kan konsumenten själv lättare avgöra vad han eller hon vill köpa.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. Vi debatterar nu ett betänkande om landsbygdsfrågor som innehåller dels motioner från allmänna motionstiden, dels regeringens skrivelse utifrån om landsbygdsprogrammet för . Jag har själv i hela mitt liv bott på den skånska landsbygden på . Till drev jag också aktivt mitt lantbruk. Landsbygden ligger därför mig varmt om hjärtat, och jag kämpar för en levande landsbygd med livskraftiga företag.Vårt land har omdanats rejält under det senaste seklet. bodde merparten av invånarna på landsbygden, men efterhand har folk lämnat landsbygden och flyttat in till tätorterna. Samhället har förändrats och vi har gått från bondesamhälle till industrisamhälle och till tjänstesamhälle. Företag koncentrerar sin verksamhet för att bli mera konkurrenskraftiga och kostnadseffektiva. Detta har märkts tydligt inom lantbruket där det har skett en omfattande strukturrationalisering. fanns i vårt land 428 600 lantbruksföretag, och av dessa hade mindre än . fanns det 71 100 lantbruksföretag och blott av dessa hade en areal mindre än .