bet · H101MJU20 · 2014-05-28 00:00:00 — 2013/14:MJU20 Klimatpolitik Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2013/14:209 om klimat för pengarna och 3 följdmotioner med sammanlagt 17 yrkanden samt 75 motionsyrkanden om klimatpolitik m.m. från allmänna motionstiden . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av ? Granskningar inom klimatområdet 2009–2012 (RiR 2013:19) och redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Granskningsrapporten är slutrapporten för granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat, och grundar sig på och kompletterar de elva granskningsrapporter som har publicerats inom denna granskningsstrategi. Syftet med slutrapporten för granskningsstrategin var enligt att granska om regeringens styrning ger förutsättningar för effektiva klimatåtgärder, om kostnaderna för olika styrmedel är rimliga utifrån klimatmålen och om rapporteringen är transparent. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen, utskottets tidigare ställningstaganden och pågående arbete som rör de väckta motionsförslagen. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 28 reservationer (S, MP, SD, V) och 7 särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:MJ491 av (S) och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkandena 1, 3 och 4, 2013/14:MJ428 av och (båda C) i denna del och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkandena 5, 7 och 15 i denna del. Reservation 2 (S) Reservation 3 (SD) EU:s system för handel med utsläppsrätter 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:MJ428 av och (båda C) i denna del och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 4 (S, MP, V) 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 5 (MP, V) Sektorsvisa klimatmål inom EU 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 15 i denna del. Reservation 6 (S, V) 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 9. Reservation 7 (SD) Markanvändning för utsläppsberäkning inom EU 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 7. Reservation 8 (SD) 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 5. Reservation 9 (SD) 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkandena 31 och 32 samt 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 8. Reservation 10 (MP, V) Reservation 11 (SD) 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 34. Reservation 12 (MP, V) 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 13 (S) Reservation 14 (V) 2013/14:C330 av och (båda MP) yrkande 2, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:MJ21 av m.fl. (S), 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Reservation 15 (S, MP, V) 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 16 (V) 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 2. Reservation 17 (SD) 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 18 (V) 2013/14:MJ22 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 21. Reservation 19 (S, MP, V) 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 12. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 20 (S) Reservation 21 (MP, V) 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 10 och 2013/14:MJ242 av och (båda S) yrkande 2. Reservation 22 (S, MP) Reservation 23 (SD) 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 6. Reservation 24 (SD) Strategier för renare luft 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 25 (S, V) Strategiskt arbete mot försurning 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 9. Reservation 26 (S) Partikelhalten i städernas luft 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 27 (S, MP, V) 2013/14:MJ333 av (KD), 2013/14:MJ396 av (M), 2013/14:MJ400 av m.fl. (S) och 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 28 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2013/14:209 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), i (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:209 om klimat för pengarna och 3 följdmotioner med sammanlagt 17 yrkanden samt 75 motionsyrkanden om klimatpolitik m.m. från allmänna motionstiden . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av ? Granskningar inom klimatområdet 2009–2012 (RiR 2013:19) och redovisar vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Granskningsrapporten är slutrapporten för granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat, och grundar sig på och kompletterar de elva granskningsrapporter som har publicerats inom denna granskningsstrategi. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen, utskottets tidigare ställningstaganden och pågående arbete som rör de väckta motionsförslagen. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Granskningar inom klimatområdet 2009–2012 (RiR 2013:19) publicerades . Granskningsrapporten är slutrapporten för granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat och grundar sig på och kompletterar de elva granskningsrapporter som nämns nedan. Strategins huvudsyfte var enligt att granska om staten använder sina styrmedel så att utsläppen av växthusgaser minskar i enlighet med målen och till rimliga kostnader. överlämnade rapporten till regeringen . Med anledning av granskningsrapporten överlämnade regeringen skrivelse 2013/14:209 om klimat för pengarna . har publicerat följande granskningsrapporter inom strategin: Energideklarationer – få råd för pengarna (RiR 2009:6). Vad är utsläppsrätter värda? (RiR 2009:21). Miljökrav i offentlig upphandling – är styrningen mot klimatmålet effektiv? (RiR 2011:29). Klimatinsatser utomlands – statens köp av utsläppskrediter (RiR 2011:8). Biodrivmedel för bättre klimat – Hur används skattebefrielsen? (RiR 2011:10). Klimatrelaterade skatter – vem betalar? (RiR 2012:1). Svensk klimatforskning – vad kostar den och vad har den gett? (RiR 2012:2). Infrastrukturplanering – på väg mot klimatmålen? (RiR 2012:7). Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen – fungerar det? (RiR 2012:27). Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser (RiR 2013:8). i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9). I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten för pengarna? Granskningar inom klimatområdet 2009–2012 (RiR 2013:19) samt vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rapporten. Syftet med slutrapporten för granskningsstrategin Hållbar utveckling – klimat var enligt att granska om regeringens styrning ger förutsättningar för effektiva klimatåtgärder, om kostnaderna för olika styrmedel är rimliga utifrån klimatmålen och om rapporteringen är transparent. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S) om internationell klimatpolitik. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I skrivelsen framhåller regeringen att klimatfrågan är en av vår tids stora utmaningar och att klimatförändringarna är regeringens mest prioriterade miljöfråga. Att minska utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som kräver insatser på nationell och global nivå. FN:s medlemsländer har enats om att jordens temperaturökning ska hållas under två grader jämfört med förindustriell nivå, men de sammanlagda globala åtaganden om utsläppsminskningar som har gjorts är otillräckliga för att det målet ska nås. Regeringen anför vidare att den står fast vid att även i fortsättningen ska vara ett föregångsland på klimatområdet. verkar därför för att EU ska ha en pådrivande roll i det internationella arbetet under om klimatförändringar så att en ny kraftfull, rättsligt bindande, global överenskommelse för tiden kan antas . Regeringen framhåller att aktivt har medlat mellan förhandlingsparterna och ordnat särskilda möten i den viktiga förhandlingsfrågan om skador och förluster på grund av klimatförändringarna. har också ordnat särskilda möten i frågan om rättvisa åtaganden. I skrivelsen anförs också att är mycket aktivt i processer som kompletterar och underlättar FN-förhandlingarna. Några exempel som nämns är att regeringen har tagit initiativ till ett internationellt arbete för att bygga upp kunskap kring samhällsekonomiska kostnader och vinster av klimatåtgärder (New Climate Economy) och att deltar aktivt såväl i arbetet med utfasning av fossilsubventioner inom den internationella samarbetsgruppen Friends of Fossil Fuels Subsidy Reform (FFFSR) som i samarbetet om kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar i Koalitionen för ren luft och klimat (Climate and , CCAC). Vidare anförs att det är regeringens utgångspunkt att en ambitiös klimatpolitik förutsätter långsiktiga och kontinuerliga utsläppsminskningar både nationellt och internationellt. Internationella insatser är nödvändiga komplement till den resurseffektiva och lågutsläppsbaserade utveckling som måste komma till stånd i det svenska samhället. Regeringen välkomnar arbete inom granskningsstrategin Hållbar utveckling – klimat och instämmer till fullo i granskningens utgångspunkt om vikten av effektiva styrmedel och att avsedda mål och resultat ska uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen framhåller även att understryker klimatfrågans vikt och komplexitet. I kommittémotion 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att bör pröva en ny strategi i klimatförhandlingarna. En strategi som bygger mer på förtroende och respekt. Enligt motionen handlar det om att på hemmaplan på allvar sätta fart med investeringar i förnybart, i infrastruktur och energieffektivisering och att visa på att en mer progressiv klimatpolitik tjänar oss väl, stärker vår konkurrenskraft och bygger broar till jobb och välfärd. Enligt motion 2013/14:MJ491 av (S) måste vi öka våra ansträngningar för att hejda klimatförändringarna och undvika 4-graders-scenario. För att klara detta krävs enligt motionen omfattande internationella åtgärder och samarbete. När det gäller internationella förhandlingar har regeringen vid upprepade tillfällen (bl.a. prop. 2013/14:1 utg.omr. 20) anfört att den står fast vid att också i fortsättningen ska vara ett föregångsland på klimatområdet. Vidare har regeringen anfört att har kunnat ta ledningen internationellt genom ambitiösa nationella klimatmål, ett högt klimatbistånd och genom att förmå EU att gå fattiga länder till mötes i nyckelfrågor såsom att gå med i en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet. Såsom utskottet anförde i sitt betänkande 2012/13:MJU11 välkomnar utskottet att regeringen avser att verka för att sprida kunskap om fördelarna med att handla tidigt i klimatarbetet och för att lyfta detta högst upp på den globala agendan. Utskottet har även anfört att en bred internationell överenskommelse om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. Av skrivelsen framgår att aktivt medlat mellan förhandlingsparterna och ordnat särskilda möten i den viktiga förhandlingsfrågan om skador och förluster på grund av klimatförändringarna. har också ordnat särskilda möten i frågan om rättvisa åtaganden. Utskottet delar regeringens uppfattning att en ambitiös klimatpolitik förutsätter långsiktiga och kontinuerliga utsläppsminskningar både nationellt och internationellt. Utskottet ser också positivt på att är mycket aktivt i processer som kompletterar och underlättar FN-förhandlingarna så som anförs i skrivelsen. Utskottet finner mot bakgrund av den lämnade redogörelsen inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2013/14:MJ493 yrkande 1 (S) och 2013/14:MJ491 (S). Motionerna avstyrks därför i berörda delar. EU:s klimat- och energipolitiska ram för perioden –2030 Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, C, SD, V) om klimatmål på EU-nivå, markanvändning, internationella krediter samt förnybar energi inom för klimat- och energipolitik, och EU:s system för utsläppshandel. Jämför reservationerna 2 (S), 3 (SD), 4 (S, MP, V), 5 (MP, V), 6 (S, V), 7 (SD), 8 (SD) och 9 (SD) samt särskilda yttrandena 1 (MP) och 2 (V). presenterade kommissionen ett samlat paket där bl.a. ett meddelande om ett ramverk för klimat- och energipolitiken, KOM(2014) 15, och ett förslag till beslut om reform av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS), KOM(2014) 20, ingår. Bakgrunden till förslaget är det mål som beslutat om: att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050 jämfört med . Minskningarna är enligt FN:s vetenskapliga klimatpanel nödvändiga för att den genomsnittliga globala uppvärmningen ska kunna hållas . Meddelandet innehåller förslag till en målstruktur för klimat- och energipolitiken till 2030. Kommissionens förslag omfattar ett klimatmål om för EU-interna utsläppsminskningar och ett bindande mål på EU-nivå för förnybar energi om till 2030. Inga nya mål för energieffektivisering föreslås, utan kommissionen aviserar att den avser att återkomma till frågan efter att översynen av energieffektiviseringsdirektivet avslutats . Kommissionen föreslår också indikatorer för konkurrenskraft och försörjningstrygghet. ska enligt förslaget följas upp med nationella planer för konkurrenskraftig, säker och hållbar energi. I samband med ramverket presenterades också ett förslag till beslut om förändringar av EU:s direktiv för handel med utsläppsrätter. Kommissionen föreslår införandet av en stabilitetsreserv som reglerar mängden auktionerade utsläppsrätter beroende på befintligt utbud av utsläppsrätter. Regleringen föreslås träda i kraft , dvs. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) bör regeringen driva att EU:s klimatmål ska svara mot den högre delen av spannet i mål som är minus 80–till 2050 (yrkande 5) och inom EU verka för att kommissionens arbete med färdplanen för klimatpolitiken till 2050 tar sikte på att nå det högre målet i spannet (yrkande 7). I motionen anförs också att ett delmål redan nu skulle ge en färdig trappa till 2050-målet, vilket skulle gynna jobb och konkurrenskraft (yrkande 15 delvis). I motion 2013/14:MJ428 av och (båda C) anförs att kraftfulla åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen, såsom att höja målet för utsläppsminskningar. I samma motion framhålls även att måste arbeta för att få upp priset på utsläppsrätter med en s.k. set-aside-lösning. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ23 av och (båda SD) bör regeringen vid förhandlingarna om den klimat- och energipolitiska ramen verka för att de åtaganden som görs av EU:s medlemsstater ska kunna justeras utifrån framtida faktiska globala överenskommelser (yrkande 3). Regeringen bör också driva som svensk linje att EU:s medlemsstater inte ska anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än världens övriga stora utsläppare (yrkande 4). I motionen anförs vidare att regeringens linje vid förhandlingar i EU givetvis måste vara att de som släpper ut mest också ska göra de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU (yrkande 1). anför i sin kommittémotion 2013/14:MJ22 av m.fl. att regeringen bör verka för att fler utsläppsrätter tas undan från handelssystemet för att få upp priset och få ett system som fungerar bättre (yrkande 4). I samma motion yrkas att regeringen bör överväga att verka för ett lägsta pris, s.k. golvpris, inom systemet (yrkande 5). I kommittémotion 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 4 framhålls att regeringen bör vara pådrivande för ETS-systemets utveckling och att långsiktiga strukturella åtgärder för att lösa problemet med låga utsläppspriser och stora överskott på utsläppsrätter bör tas fram. Vidare anförs (yrkande 6) att regeringen bör driva att EU inför sektorsvisa klimatmål. Även i yrkande 15 anförs att sektorsvisa klimatmål bör införas i ett ramverk. framhåller i sin kommittémotion 2013/14:MJ23 av och (båda SD) att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi (yrkande 9). I motionen anförs vidare att regeringen bör drivan linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av utsläpp av klimatgaser ska utgå från faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändningen (yrkande7). Enligt yrkande 5 i samma motion bör regeringen i EU motsätta sig åtaganden om utsläppsminskningar i form av internationella krediter. Utskottet välkomnar att regeringen står fast vid att också i fortsättningen ska vara ett föregångsland på klimatområdet och att därför verkar för att EU ska ha en pådrivande roll i det internationella arbetet under om klimatförändringar så att en ny kraftfull, rättsligt bindande, global överenskommelse för tiden kan antas , så som anförs i skrivelsen. Klimatmål på EU-nivå och bördefördelning Så som framhålls i årets budgetproposition (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20) behövs ett tydligt ledarskap i klimatförhandlingarna och EU bör befästa sin roll i detta avseende. För att EU:s politik ska bli tillräckligt ambitiös krävs att enskilda medlemsländer är beredda att gå före. Genom EU formuleras plattformen för en klimatpolitik där gemensamma krav och spelregler skapas över hela inom ramen för den inte marknaden. Utskottet har i sitt yttrande över kommissionens meddelande om ett ramverk för klimat- och energipolitiken (2013/14:MJU3y) betonat vikten av att EU befäster sitt ledarskap och agerar kraftfullt och konstruktivt för att åstadkomma ett globalt klimatavtal i som håller den globala uppvärmningen under två grader. För att visa ledarskap behöver EU besluta om klimatmål före det klimattoppmöte som FN:s generalsekreterare ska hålla . I yttrandet välkomnar utskottet därför kommissionens meddelande med förslag på ett samlat ramverk för klimat- och energipolitiken , men anför också att ambitionsnivån behöver höjas. Utskottet uppmanar vidare EU att utarbeta och besluta om ramverket . En stärkt europeisk klimat- och energipolitik gör det möjligt för aktörer i näringslivet att fatta investeringsbeslut med utgångspunkt i välgrundade antaganden om exempelvis framtida utsläppspriser. Mot denna bakgrund bör ett bindande klimatmål för EU till 2030 beslutas . I yttrandet anför utskottet vidare att det liksom tidigare ställer sig bakom ett ambitiöst bindande klimatmål till 2030 som gör det möjligt att uppnå målet att minska utsläppen med 80–till 2050 på ett kostnadseffektivt sätt. Utskottet framhåller också att det är medvetet om att det sätt bördefördelningen görs på får stor påverkan på varje medlemsstats andel av utsläppsminskningen. Så som anförs i yttrandet ställer sig utskottet bakom kommissionens förslag om 40 procents utsläppsminskning inom EU förutsatt att bördefördelningen mellan medlemsländerna görs på ett kostnadseffektivt sätt. Vidare framhålls att utskottet välkomnar ett mer ambitiöst mål om det inkluderar möjligheten till utsläppsminskningar i utlandet, förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av bördan i internationella förhandlingar. I årets budgetproposition (se ovan) anför regeringen att den avser att utveckla utgångspunkter i de globala förhandlingarna. EU behöver redan nu inrikta sin politik mot det övergripande målet om 80–95 procents utsläppsminskning till 2050. Regeringen anför vidare att den vill se en utveckling där EU:s mål för utsläppsminskningar gemensamt kan höjas från till till 2020. Regeringen har slagit fast att EU bör sätta mål på vägen mot målet . Utskottet noterar att kommissionen i sitt meddelande inte ser några fördelar med att föreslå högre villkorade mål innan de internationella förhandlingarna har ägt rum. I meddelandet framhåller kommissionen emellertid att om förhandlingsresultaten blir sådana att det motiverar ambitiösare mål från unionens sida kan en sådan extra insats vägas upp genom tillgång till internationella krediter. I faktapromemoria (2013/14:FPM56) med anledning av det aktuella meddelandet redovisar regeringen sin preliminära ståndpunkt. Regeringen anför i promemorian att den kan tänka sig ytterligare 10 procents utsläppsminskning, utöver de som anges i meddelandet, i form av internationella krediter förutsatt att andra utvecklade länder tar sin del av bördan i de internationella förhandlingarna. Utskottet konstaterar att miljörådet höll en riktlinjedebatt om kommissionens meddelande om en klimat- och energipolitisk ram för perioden –2030. Utskottet ser positivt på att det fanns ett brett stöd för en ambitionsnivå för utsläppsminskningar om och att även målet om från förnybar energi stöddes generellt, enligt regeringens rapport från miljörådet. Utskottet noterar även att en för många viktig del av diskussionen handlade om bördefördelningen mellan medlemsstaterna. Utskottet följer det förhandlingsarbete som pågår. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2013/14:MJ493 (S) yrkandena 5, 7 och 15 i denna del, 2013/14:MJ428 (C) i denna del samt 2013/14:MJ23 (SD) yrkandena 3 och 4 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller bördefördelningen anför kommissionen i sitt meddelande att de gemensamma insatserna för de sektorer som inte omfattas av systemet för utsläppshandel måste fördelas mellan de enskilda medlemsstaterna på ett lämpligt sätt. görs fördelningen med utgångspunkt i relativ välfärd, varvid man använder BNP per capita som måttstock. Detta leder till en stor spridning i insatsnivå, från minskningar på till ökningar på av utsläppsnivån. Den analys som ligger till grund för kommissionens konsekvensbedömning möjliggör en kostnadseffektiv fördelning av insatserna mellan medlemsstaterna. Det bekräftas att kostnader och investeringar skulle vara relativt sett högre i medlemsstater med låga inkomster, som kostnaderna för unionen som helhet minimeras. Detta speglar dessa länders relativt sett högre koldioxidintensitet, lägre energieffektivitet och lägre investeringskapacitet. Analysen visar bl.a. att länder vars BNP ligger av EU-genomsnittet –2030 skulle behöva göra investeringar på en nivå som uppskattas ligga ca över EU-genomsnittet för kostnadsökningar . Därför anser kommissionen att man, när man bestämmer varje enskild medlemsstats utsläppsminskningsmål i en 2030-ram, även fortsättningsvis bör beakta dessa fördelningsfaktorer, som man garanterar den inre marknadens integritet, exempelvis när det gäller energieffektivitet och energiförbrukande produkter. Så som kommissionen anför kommer det med tanke på vikten av framtida investeringar också att krävas lösningar som bidrar till bättre finansiering. Utskottet har ställt sig bakom kommissionens förslag om 40 procents utsläppsminskning inom EU förutsatt att bördefördelningen mellan medlemsländerna görs på ett kostnadseffektivt sätt (se yttrande 2013/14:MJU3y). Utskottet konstaterar att en kostnadseffektiv fördelning av ett utsläppsminskningsmål, i enlighet med kommissionens beräkningar, resulterar i att utsläppsminskningarna relativt sett blir stora i de mindre rika medlemsländerna och att de därför skulle få störst negativ påverkan på sin BNP-utveckling. Effekten på skulle i detta scenario troligtvis bli mindre än snittet för EU. Skulle utsläppsminskningarna fördelas mindre kostnadseffektivt skulle effekten på EU som helhet bli större. Så som anförs i regeringens faktapromemoria (2013/14:FPM56) beror effekten på BNP också på hur åtgärder för utsläppsminskningar genomförs, t.ex. kan möjligheten att föra över utsläppsutrymme mellan medlemsstaterna bidra till ett mer kostnadseffektivt genomförande. Man kan också tänka sig ett samarbete om utveckling av förnybar energi där kostnaden är lägst. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:MJ23 (SD) yrkande 1. EU:s system för handel med utsläppsrätter