bet · H101UbU9 · 2014-02-07 00:00:00 — I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare och som har avslagit i enlighet med utskottets förslag (bet. 2011/12:UbU13, 2012/13:UbU4 m.fl.). Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2013/14:Sf201 (KD) yrkandena 6 och 9–11, 2013/14:Ub216 (S), 2013/14:Ub290 (S), 2013/14:Ub291 (S), 2013/14:Ub296 (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub298 (S), 2013/14:Ub299 (S), 2013/14:Ub306 (C), 2013/14:Ub326 (KD) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Ub360 (S) yrkande 2, 2013/14:Ub365 (S), 2013/14:Ub371 (S), 2013/14:Ub470 (SD), 2013/14:Ub484 (S), 2013/14:Ub498 (S), 2013/14:Ub515 (FP), 2013/14:Ub525 (S), 2013/14:Ub541 (S), 2013/14:Ub544 (S), 2013/14:Ub558 (S) och 2013/14:Ub564 (MP) yrkandena 4 och 5. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Förskolans syfte, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 9 samt 2013/14:Ub357 av (M) och 2013/14:Ub554 av (M). Förskolan har en kompensatorisk roll. Allt fler studier visar att barn som har gått i en förskola med hög kvalitet lyckas bättre i skolan. Detta gäller särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning eller barn med tuffa uppväxtvillkor. Vi menar att alla barn har rätt till en bra start på sitt lärande och att det kan förverkligas med en förskola med hög kvalitet. Vi vill understryka vikten av att värna den svenska förskolan som en start på ett livslångt lärande. Förskolan ska kännetecknas av trygghet, lek och lärande. Förskolans roll ska stärkas och det är vårt mål att förskolan ska vara öppen för alla barn på heltid, oavsett vad föräldrarna gör. På så sätt når vi en mer likvärdig skolstart för alla barn. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Erbjudande av förskola, punkt 2 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 6 och 2013/14:Ub329 av (S) och 2013/14:Ub454 av (M). Vi anser att platsgarantin bör ses över. Det är viktigt att föräldrar kan lita på att de verkligen får en förskoleplats som platsgarantin utlovar. Antalet kommuner som inte lever upp till platsgarantin har ökat kraftigt . Därför är det viktigt att kommunerna har både tydliga krav på sig och goda förutsättningar att klara platsgarantin. Föräldrarnas möjlighet att hävda sin rätt till förskoleplats gentemot kommunen behöver stärkas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Fördelningen av lediga förskoleplatser, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 8. På många håll har kommunerna förändrat reglerna för intagning till förskolor och skolor. Närhetsprincipen tunnas ur och syskonförturen tas bort. I stället införs svårbegripliga system som skapar oro bland föräldrar och barn. Vi vill verka för förändringar så att syskonförtur gäller vid landets förskolor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Finansieringen av förskolan, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:Sf201 av (KD) yrkande 12. I såväl nationell som internationell forskning har ett positivt samband mellan förskola av god kvalitet och senare skolprestationer fastslagits. Särskilt gynnsamma har verksamheterna varit för barn från svåra uppväxtmiljöer, fattiga barn och barn med en annan etnisk bakgrund än majoritetsbefolkningen. Barn blir bättre förberedda för skolan, har bättre språkkunskaper och visar större social kompetens jämfört med barn som inte har haft denna typ av barnomsorg. Vi anser att skattemedel i första hand ska gå till förskolor med hög kvalitet och välutbildad personal. För andra omsorgsverksamheter bör kraven på kvalitet, pedagogisk verksamhet och utbildning skärpas. beslut att införa vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng måste ses i en helhet, även om reformerna skiljer sig åt: dels minskar de möjligheten för kommunerna att erbjuda god tillgänglighet i förskolan eftersom resurserna till förskolan blir mindre, dels överförs medel från en kvalitetssäkrad förskola till olika former av omsorgslösningar som inte har samma krav på verksamheten när det gäller utbildad personal, läroplan m.m. Vi menar att vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen kan bidra till att barnen presterar sämre i skolan . Vårdnadsbidraget bör därför avskaffas och barnomsorgspengen bör omformas så att en kvalitativ barnomsorg säkerställs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Sf201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att barnomsorgspengen ska kunna betalas ut även till den som tar hand om enbart egna barn i det egna hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det ska vara obligatoriskt för varje kommun att fatta beslut om maxtak för barngruppernas storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att införa en oberoende kvalitetsuppföljning av förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten för föräldrar att få tillgång till öppna jämförelser av förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att maxtaxans nivå bör ses över med målet att minska barngruppernas storlek med minst ett barn per grupp. 2013/14:Ub216 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. 2013/14:Ub290 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera kommunernas utbyggnad av barnomsorg på obekväm arbetstid. 2013/14:Ub291 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge alla barn lika rätt till förskola. 2013/14:Ub296 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till extra resurser för barn med särskilda behov i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en bättre grundbemanning av förskolepersonal. 2013/14:Ub298 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över lagstiftningen för barnomsorg på obekväm arbetstid. 2013/14:Ub299 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de utbildade barnskötarnas yrkesroll i förskolan måste stärkas. 2013/14:Ub306 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en indexreglering av avgiftstaket för maxtaxan i barnomsorgen. 2013/14:Ub326 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en skyldighet för kommuner att sätta ett maxtak för barngruppers storlek. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en oberoende kvalitetsuppföljning av förskolan. 2013/14:Ub329 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt till barnomsorg vid delad vårdnad. 2013/14:Ub357 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barn i ekonomiskt utsatta familjer. 2013/14:Ub360 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn bör få tillgång till förskolan. 2013/14:Ub365 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka landets barnskötare. 2013/14:Ub371 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska barngrupperna inom förskolan. 2013/14:Ub454 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommuner som inte tillhandahåller en öppen förskoleverksamhet. 2013/14:Ub470 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska verka för att de ändringsförslag som föreslås i motionen genomförs i Lpfö 98. 2013/14:Ub484 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att vända trenden mot större barngrupper i förskolor och fritidshem. 2013/14:Ub498 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barnomsorg , nätter och . 2013/14:Ub502 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förskolans kompensatoriska roll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av platsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om syskonförtur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att värna den svenska förskolan som en start på ett livslångt lärande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera förskolan, höja kvalitetskraven på s.k. pedagogisk omsorg samt avskaffa vårdnadsbidraget och omforma barnomsorgspengen. 2013/14:Ub515 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en indexreglering av det kommunala avgiftstaket i barnomsorgen, förskole- och fritidshemsverksamheten. 2013/14:Ub525 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att slopa 15-timmarsgränsen inom förskolan. 2013/14:Ub541 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur barngruppers storlek i förskolan kan minska. 2013/14:Ub544 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om alla barns rätt till förskola på heltid. 2013/14:Ub554 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om barns språkutveckling i förskolan. 2013/14:Ub558 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla barn ska ha rätt till barnomsorg på heltid oavsett föräldrarnas sysselsättning. 2013/14:Ub564 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra i skollagen så att förskolebarnen ska tillförsäkras näringsrik mat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ändra i skollagen så att barn till arbetslösa får samma tillgång till förskolan som andra barn. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 5 Motioner som bereds förenklat 6 och 9–11 och (båda S) och (båda S) och (båda C) och (båda S) och (båda S) och (båda SD) m.fl. (S) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda S) m.fl. (MP) Vi ska nu diskutera förskolan. Jag vill först yrka bifall till våra reservationer 1 och 4 i betänkandet.I december drabbades hela Skolsverige av en PISA-chock. Resultatet av den internationella undersökningen av svenska elevers resultat i naturkunskap, matematik och läsförståelse visade på ett fullständigt ras sedan den senaste undersökningen, och låg nu under genomsnittet i . Än värre var att som land hade den sämsta utvecklingen av alla länder som deltog i undersökningen.Vi ska inte diskutera här. Den handlar om . I den debatten är ändå några lärdomar viktiga. En är att det blir allt viktigare att förskola och skola kompenserar barn som kommer från mindre studievana miljöer. En annan är att behoven av tidiga insatser ökar, av tidigt stöd till alla barn.Grunden för en bra utveckling för barn läggs i en förskola med hög kvalitet. En bra förskola utvecklar barns olika förmågor. En bra förskola ger barn trygghet och värme. Den stimulerar också barns naturliga nyfikenhet och lust att lära och gör det med lek och glädje som grund.Barn som har gått i en förskola med hög kvalitet lyckas bättre i skolan. Särskilt viktigt är det för barn som kommer från familjer med låg utbildning eller som har mindre gynnsamma uppväxtförhållanden. Förskolan kan ge alla barn goda förutsättningar och därmed bidra till att minska framtida klyftor.Därför bör också fler barn få komma in i förskolan. Då är det bekymmersamt att regeringen skapar ekonomiska drivkrafter för att barn ska gå in i andra omsorgslösningar utan pedagogiska krav och inte till en förskola med hög kvalitet.Förskolan har ett kompensatoriskt uppdrag. Det har också skolan. När nu visar att svensk skola arbetar allt mindre kompensatoriskt, varför skulle då inte samma tendenser och utveckling finnas i förskolan?Förskolan finns i ett samhälle som förändras. Den möter fler barn med nya och olika behov. Den finns i ett samhälle med snabba förändringar och nya förväntningar från föräldrar och familjer. Den finns också i ett samhälle med växande ekonomiska och sociala klyftor. Förskolan möter både föräldrar med hög arbetsbelastning och stress, föräldrar och barn från andra länder och familjer som lever i en ekonomisk och social stress eller utsatthet. Fler barn tillbringar också allt i förskolans verksamhet.Allt detta påverkar också möjligheterna att utföra det uppdrag som läggs på personalen i förskolan. När jag möter förskollärare och förskolechefer i verksamheten berättar de ofta att de är glada åt det utökade pedagogiska uppdraget och den nya läroplanen. kan de uttrycka en oro, en tveksamhet och ibland nästan en vanmakt över hur de ska klara det. De vill klara uppdraget men känner att tiden inte alltid räcker till, att barngrupperna är för stora i förhållande till kraven och att administration och kringuppgifter tar tid från barnen. Vi tycker att den oron ska tas på största allvar.Herr talman! När vi ska bedöma om förskolan verkligen ger alla barn lika goda förutsättningar måste vi ställa frågor och inte bara se till vad som står i skollag och läroplan. Det första vi måste fråga oss är vilka förutsättningar förskolan och dess huvudmän har att klara detta. Det handlar om ekonomiska resurser, storleken på barngrupper, antal personal per barn, tillgången till pedagogiskt utbildad personal med mera.En förskola med hög kvalitet där barnen lär sig mycket och känner sig trygga kräver kompetent personal och små barngrupper. Vi är därför mycket oroade över att andelen riktigt stora barngrupper med över 20 barn har ökat. Vi behöver minska de stora barngrupperna.I detta sammanhang är vi oroade över och kritiska till att i de nya råden för förskolan ändrar skrivningarna om gruppstorlekar. Risken är att barngrupperna ökar ytterligare.För att kunna minska barngrupperna framöver behöver vi fler förskollärare. är det brist på sådana, och enligt kommer det att saknas 20 000 förskollärare om inte tillgången ökar. Vi har därför föreslagit att det ska utbildas 1 000 fler förskollärare som ett första steg för att kunna minska barngrupperna och höja kvaliteten i förskolan.Det andra vi måste fråga oss är hur vi fördelar resurser till förskolans verksamhet. Fördelar vi resurser till förskolan efter behov eller enbart efter antalet barn? Och används i så fall den extra behovstilldelningen som ges till att möta barnens behov?Vi vet en del om det här. Både Skolinspektionen och har granskat resursfördelningen och kommit fram till att de flesta kommuner fördelar pengar till förskolor huvudsakligen utifrån hur många barn de har, utan att ta hänsyn till behoven i barngruppen. Förskolor kan få lika mycket i anslag trots att de kan ha helt olika sammansättning av sina barngrupper och förutsättningar för sin verksamhet. menar att detta system bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska förskolan. Vi har därför föreslagit att skollagen ändras så att det tydligt framgår att resurser till förskolor ska fördelas efter behov.En tredje fråga som man kan ställa sig om man vill är att vi ska ge alla barn lika goda förutsättningar. Den handlar om hur vi säkerställer att alla förskolor har en hög kvalitet. Även om förskolan generellt sett har en hög kvalitet vet vi av forskningen att kvaliteten kan variera mellan kommuner, inom kommuner och mellan olika förskolor.Det som är avgörande för om förskolan ska nå läroplanens mål och vara den stimulerande lärandemiljö som ger barn bra förutsättningar är kvaliteten i de möten som sker mellan pedagoger och barn. Det är den enskilt viktigaste kvalitetsaspekt som forskningen pekar på.För att höja kvaliteten måste vi därför satsa på att utveckla personalens kompetens. Vi har föreslagit att personalen inom förskolan långsiktigt ska omfattas av en pedagogisk satsning som riktar sig till såväl förskollärare som barnskötare. Det kan handla om återkommande fortbildning och kompetensutvecklingsinsatser som ger tillgång till den senaste forskningen om hur man kan förbättra det pedagogiska arbetet. Det handla om learning studies och så kallat kollegialt lärande, det kan handla om fördjupad ämneskunskap men också om tillgång till återkommande kvalificerad handledning när det gäller relationer och förhållningssätt.I går hade utbildningsutskottet ett intressant seminarium om PISA-undersökningen. Där talades bland annat just om behoven av en mer klassrumsnära och verksamhetsnära kompetensutveckling - en kompetensutveckling som utgår från verksamhetens behov och vad som händer i klassrummet respektive förskolan. De exempel jag nämnde tidigare på en sådan nära kompetensutveckling infriar dessa önskemål. Att kontinuerligt arbeta med kompetensutveckling är en mycket viktig del och en förutsättning för att höja kvaliteten i förskolan.Herr talman! Vi föreslog i vårt budgetalternativ ytterligare och ökade satsningar till kompetensutveckling för lärare, förskollärare och annan personal inom förskolan. Men allianspartierna röstade, beklagligt nog, nej till detta. Det tycker vi var mycket synd.Med detta, herr talman, vill jag upprepa mitt tidigare bifall till reservation 1 och 4 i betänkandet. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4.Förskolans uppdrag är att erbjuda barnen en god pedagogisk verksamhet där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. I är det betoning på lek och lärande i förskolan. Det ska vi vara stolta över och aldrig överge. Internationellt är en förebild när det gäller att förena omsorg och pedagogik. På engelska finns ett bra ord för det, som vi inte har någon motsvarighet till på svenska. På engelska heter det educare.Nästan en halv miljon barn går i förskolan . De är fler barn . går 113 000 barn på en avdelning som har 20 barn eller fler. Det är ingen optimal miljö för något barn, och det ger inte de bästa förutsättningarna inför skolstarten. Att svika förskolebarn är ett svek mot barnens framtid. Att ta bort rekommendationerna i allmänna råd om antalet barn i förskolan är ett svek. Motiveringen att få kommuner inte håller gränserna är som att säga att vi struntar i att ha fartbegränsningar eftersom så många inte följer dem.Herr talman! Barnen blir elever, och med PISA-resultaten i ryggen måste vi kunna se vad som händer även före skolstarten. Barn föds inte som sjuåringar. Åren i förskolan ska ge grunden för ett livslångt lärande.I en forskningsrapport från som heter Barns tidiga lärande menar forskarna att det finns en debatt om att många barn i mår dåligt och inte får den start man kan förvänta sig utifrån förskolans kvalitet, sett i ett internationellt perspektiv.Utvärderingar från antyder att antalet barn i behov av särskilt stöd har ökat, att barngrupperna är för stora och att förskollärarna inte får förutsättningar att arbeta efter läroplanen. Och viktigast av allt: Barnen får inte en likvärdig start i livet på grund av kvaliteten i förskolanTill sist: I senaste allmänna råd med kommentarer, som heter Förskolan, sägs det att för att kunna bedöma barnets bästa krävs att ett barnperspektiv anläggs inför alla beslut eller åtgärder som rör barn. Det är ord som borde bli verklighet i alla verksamheter. Så underbart det är att få känna att man har på sig att diskutera den viktigaste frågan i hela , nämligen den svenska förskolan!Svensk förskola är föremål för stort intresse där ute i världen. Vi har med all rätt anledning att vara stolta över den. Den tjänar som förebild i många länder världen över. Den har gjort att vi har högst andel förvärvsarbetande kvinnor, vilket i sin tur naturligtvis har spelat roll för vårt välstånd. På det sättet har den också spelat en stor roll för den svenska jämställdheten. ser bland andra , med världens bäst utbildade hemmafruar, på hur har gjort. Man använder som en förebild inte bara genom att bygga ut med fler platser utan också genom att titta på vår pedagogik och våra styrdokument. I har man dock på ett sätt gått före ; i den tyska lagen är det inte föräldrarna som har rätt till en omsorgsplats för sitt barn, utan där har man slagit fast att barnet har rätt till en förskoleplats.Detta är ett viktigt och spännande område, där vi har en organisation som heter Sweducare. nämnde educare här. är en organisation som förbereder svensk förskola som nästa exporttjänst och som har gjort en förstudie av hur intresset ser ut. Man konstaterar att intresse absolut finns, men det finns än så länge bara ett fåtal aktörer som har kraft att ta sig an detta. Fortsättningen nu är att se vilka marknader man i första hand ska vända sig till. Och marknader finns! 150 delegationer kommer till , enligt , för att titta på vår svenska förskola.Herr talman! Att svensk barnsyn och den svenska förskolepedagogiken med sina delar av lek, utveckling, omsorg och lärande skulle få göra sitt intåg i länder där barnsynen skiljer sig ganska markant från den svenska känns som en av de viktigaste delarna i detta. Med hjälp av svensk förskola kan många runt om i världen få helt andra förutsättningar än i dag.Jag har och våren inlett en förskoleresa. Jag reser nu land och rike runt och besöker förskolor utifrån olika perspektiv. Det är i regel en fantastisk resa som visar på en fantastisk verksamhet där pedagogerna upplever att vi äntligen lyft förskolan och att den nu börjar märkas på det sätt som den förtjänar. Naturligtvis har alliansregeringens beslut om att göra den till en egen skolform spelat oerhört stor roll, liksom den reviderade Lpfö. Det förtydligade pedagogiska uppdraget har betytt ett stort lyft för förskollärarna och till språk- och matematikuppdraget har naturvetenskap och teknik lyfts.Som mamma till en dotter i förskolan ser jag på många sätt det positiva i vad som händer inom bland annat det området, då hon är en stor konstruktör inom allt från Lego till lera. Man gör sina misstag som mamma, trots att man tror att man är medveten om både genusperspektiv och annat. Då jag berömde henne för hur fint hon byggde - man kan undra om jag gjorde det på samma sätt till henne som jag gör till hennes bröder - suckade hon djupt och tittade trött på mig och svarade: Jag bygger inte, jag konstruerar! Och det är precis vad hon gör; hon konstruerar de mest fantastiska saker. Och det händer de mest fantastiska saker i våra förskolor. Vårt ansvar är att det händer i alla landets förskolor, och dit är det en liten bit kvar.Förskolelyftet har varit viktigt, men det finns ett behov av fortbildning inom de nya inriktningarna naturvetenskap och teknik. Upplever man en brist när man är ute på studiebesök på förskolorna är det oftast just där.