bet · H201FöU1 · 2014-12-04 00:00:00 — Förutom att det gör bedömningen av måluppfyllelsen mer osäker försvåras styrningen. Arbetet för att stärka förmågan att hantera nödlägen är inriktat mot samverkan, ledning, information och kommunikation. Genom att successivt förstärka och förtydliga krisberedskapens krav på samhällets aktörer bedöms förmågan att motstå och hantera olyckor och kriser ha stärkts. Arbetet har bl.a. resulterat i ett ökat antal anslutningar till och fortsatt utveckling av . Förbättringarna avser också bl.a. utbildningar och övningar och stöd till frivilligorganisationer. I budgetpropositionen redogör regeringen för politikens inriktning och framhåller då att stärkandet av samhällets robusthet är en viktig del i krisberedskaps- och försvarspolitiken. Ett robust samhälle ska ha god förmåga att förebygga, motstå och hantera olyckor och kriser, samt återhämta sig och dra lärdom när sådana ändå inträffar. Att stärka samhällets robusthet handlar till stor del om att få samhällets samlade resurser att verka på ett så effektivt sätt som möjligt även i krissituationer. Ansvarsprincipen gäller, vilket innebär att den som har ett ansvar för en verksamhet under normala förhållanden har motsvarande ansvar även under krissituationer. I ansvaret ingår att vidta de åtgärder som krävs för att kunna förebygga, motstå, hantera, återställa och lära från olyckor och kriser och därigenom skapa både robusthet och krishanteringsförmåga. Ansvarsprincipen innebär också ett ansvar för varje aktör att samverka med andra, ofta sektorsövergripande. Dessa åtgärder ska vidtas och finansieras inom den ordinarie verksamheten. Arbetet handlar om samverkan och samordning i ett brett perspektiv. Hela samhället måste ta ansvar för att öka samhällets robusthet genom att med hög riskmedvetenhet samordnat stärka samhällets förmåga att motstå och hantera kriser. Utgångspunkten är att samhället bör ha en förmåga att hantera även förutsägbara situationer. Naturkatastrofer, terrordåd och andra allvarliga samhällsstörningar, t.ex. med påverkan på informationssäkerheten kan komma utan förvarning. I sakens natur ligger att arbetet med planering och förmågeutveckling aldrig kommer att nå en slutpunkt och att samhällets aktörer har olika behov av utvecklig. Därför handlar en stor del av arbetet om att fortsatt förbättra förmågan att motstå och hantera allvarliga olyckor och kriser. Det finns ett fortlöpande behov av utveckling och anpassning i takt med att omvärlden och hoten mot vår säkerhet förändras. För att möta denna osäkerhet fortsätter arbetet med att utveckla krisberedskapen. Detta ska ske inom ramen för befintliga resurser. Regeringen menar att samverkan är betydelsefull både på den nationella- och internationella nivån och vill exempelvis ytterligare utveckla det nordiska samarbetet inom krisberedskapen inom ramen för Hagasamarbetet. Nordiskt samarbete bidrar till förmågan att möta gränsöverskridande hot, möjliggör utbyten av kunskap och erfarenheter samt förbättrar förmågan att solidariskt ta emot och ge stöd vid allvarliga händelser och kriser. Utvecklingen och förstärkningen av europeisk krishantering, genom ökad samverkan och samordning, är också en del av det internationella samarbetet. Regeringen anser att fortsatt bör delta aktivt i arbetet med att effektivisera EU:s förmåga att förebygga, ha beredskap för och möjlighet att vid behov genomföra insatser när något land inom eller utanför EU drabbas av en kris eller katastrof. Samhällets alarmeringstjänst är en samhällsviktig verksamhet och är nödvändig för att säkra enskildas säkerhet och trygghet. Alarmeringstjänsten måste upprätthållas kontinuerligt. Den är ett grundläggande offentligt åtagande. En förutsättning är en samordnad alarmeringskedja och att staten kan utöva tillräcklig kontroll och styrning av verksamheten. ska fortsätta att vara en samordnande maritim resurs för staten som värnar liv, miljö och säkerhet till sjöss, genom att kombinera räddningstjänst, sjöövervakning och sjöinformation. ska vidareutveckla sin verksamhet för att bekämpa brott inom myndighetens ansvarsområde. För att ytterligare utveckla myndighetens samverkan med andra statliga maritima aktörer har regeringen beslutat om två uppdrag: dels ett om samverkan mellan i fråga om bl.a. territoriell övervakning, dels ett om samverkan mellan sjöverkande myndigheter på infrastrukturområdet. rasade i den största skogsbranden i i modern tid. Med anledning av den räddningsinsats som gjordes beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska utvärdera den operativa insatsen och övrigt arbete i samband med skogsbranden och redogöra för vilka lärdomar som kan dras. Vidare ska utredaren identifiera förbättringsåtgärder och eventuella författningsändringar i syfte att stärka samhällets krisberedskap (dir. 2014:116). Det civila försvaret tar sin utgångspunkt i samhällets krisberedskap. Regeringen anser att aktörer med ansvar inom det civila försvaret ska ha en hög förmåga att medverka i gemensamt planeringsarbete i syfte att stärka och upprätthålla förmågan att hantera sina uppgifter under höjd beredskap. Detta ligger inom myndigheternas ordinarie ansvar och ska ske med befintliga anslag. Försvarsmakten är i hög grad beroende av att samhällsviktig verksamhet i övrigt fungerar och kan stödja Försvarsmakten i lösandet av ålagda uppgifter. Det civila försvaret är därmed en viktig del i tröskeln för den som skulle vilja angripa eller använda militära maktmedel för att utöva påtryckningar mot . Fokus för planeringen bör ligga på att stärka Försvarsmaktens operativa förmåga vid höjd beredskap och krig. Civila myndigheter som har särskilt ansvar inför och vid höjd beredskap enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ska därmed stödja och samverka med Försvarsmakten i dess uppgifter. Myndigheterna ska inom bl.a. samverkansområdena arbeta med såväl åtgärder för fredstida krissituationer som planering av åtgärder vid höjd beredskap. Det stora antalet aktörer i krisberedskapsarbetet är en utmaning för arbetet med en enhetlig inriktning och tydlig styrning av området. För att utveckla det förebyggande arbetet och arbetet med att hantera kriser när de inträffar är styrning, uppföljning och utvärdering av krisberedskapen avgörande. Regeringen vill fortsatt utveckla styrning, uppföljning och utvärdering, bl.a. genom att utveckla hanteringen av anslaget 2:4 Krisberedskap, och genom att precisera målen för krisberedskap och utveckla arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser. Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att investeringsplanen för –2017 godkänns. Anslaget får användas för att finansiera verksamhet att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Det får även användas till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Myndigheten får disponera intäkter som avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Intäkterna är svåra att prognostisera. För att få ut avgiften krävs ibland att den som vållat skada förs inför domstol, vilket gör att det kan dröja innan statens fordran säkrats. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare och avnämare. Såväl prognosen för intäkter som för kostnader är , och är bedömningen att såväl kostnader som intäkter uppgår till . 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor samt bemyndiganden Regeringen föreslår ett anslag på och att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2018. Bemyndigandet avser fleråriga beslut om bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning till räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Det får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. civilskyddsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren eftersom det inte går att förutsäga antalet och omfattningen av olyckor som kräver räddningsinsatser, och konsekvenserna av dessa. uppgår anslaget till (inklusive beslut om ändringar i statens budget 2014 och förslag till ändringar i samband med regeringens budgetproposition med anledning av skogsbranden i ). 2:4 Krisberedskap och bemyndigande Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2018. Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena vilka framgår av förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Bemyndigandet avser också de forskningsmedel som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fördelar. För att möjliggöra fler projekt som innebär åtaganden som sträcker sig ser regeringen behov av ett högre beställningsbemyndigande. Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Regeringen redovisar att Statskontoret har haft i uppdrag att analysera hur MSB:s arbete med att fördela medel från och följa upp användningen av anslaget 2:4 Krisberedskap kan förbättras. I analysen konstateras bl.a. att det finns behov av att förtydliga vilka kostnader som anslaget får finansiera. Regeringen framhåller att den som har ansvaret för verksamhet under normala förhållanden, i enlighet med ansvarsprincipen, även har ansvar för att finansiera de åtgärder som krävs för att verksamhet ska kunna bedrivas även i en krissituation. Under vissa förutsättningar kan medel från anslaget 2:4 Krisberedskap beviljas för att förstärka krisberedskapen. Detta kan ske genom åtgärder som inbegriper flera aktörer eller större tillfälliga åtgärder hos en aktör eller sektor som är av väsentlig betydelse för krisberedskapen. Regeringen redovisar att anslaget normalt bör finansiera direkta merkostnader. 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera utbyggnad, uppbyggnad, drift och förvaltning av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får även ta ut avgifter för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna får disponeras av myndigheten. är budgeten för uppdragsverksamheten på intäktssidan och på utgiftssidan. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, investeringsplan och lån i Riksgälden Regeringen föreslår ett anslag på 1 och att investeringsplanen för MSB –2017 godkänns av . Regeringen föreslår även ett bemyndigande att besluta att MSB får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Skälet som regeringen anger är att låneramen för beredskapsinvesteringar behövs för att stärka krisberedskapen. Anslaget får användas för att finansiera myndighetens förvaltningskostnader och för att finansiera verksamhet i fråga om skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader för myndighetens förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga och för att finansiera viss utbildningsverksamhet. Det får också finansiera ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får dessutom finansiera den verksamhet som myndigheten genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Slutligen får anslaget användas för finansiering av drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia samt för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningskostnader och dess verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samarbete med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Regeringens samlade bedömning för verksamhetsåret är att strålskyddsverksamheten vid kärnkraftsanläggningarna och bränslefabriken fungerar bra. Re- geringen redovisar att förhandlingar om en revidering av kärnsäkerhetsdirektivet avslutades . Direktivet innehåller nu mer detaljerade krav inom kärnsäkerhetsområdet samt nya krav på oberoende internationell expertgranskning av särskilt utvalda teman med koppling till kärnsäkerhet samt krav på återkommande säkerhetsutvärderingar och bestämmelser om den som ansöker om tillstånd. Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram förslag på hur direktivet ska genomföras i svensk lagstiftning. Regeringen bedömer att händelserna i även fortsättningsvis har stor inverkan på kärnsäkerhetsarbetet både nationellt och internationellt. I budgetpropositionen framhålls att de övergripande resultaten från de internationella granskningarna är att i mycket stor utsträckning lever upp till internationella standarder. Regeringen anser att arbetet med att ta till vara erfarenheterna från olyckan i fortsatt bör prioriteras. Enligt svensk lag är det kärnkraftsindustrin som har ansvar för att skapa ett säkert slutförvar till det använda kärnbränslet. Kärnkraftsproducenterna har gett sitt samägda bolag () i uppdrag att på ett sätt som är säkert för både människor och miljö ta hand om allt radioaktivt avfall från de svenska kärnkraftverken. Bolaget lämnade 2011 in en ansökan om tillstånd till att bygga slutförvaret i Forsmark i kommun. Ansökan har lämnats in till Mark- och miljödomstolen vid och . ska bedöma SKB:s val av plats och metod. Mark- och miljödomstolen gör en prövning av SKB:s ansökan enligt innan regeringen fattar beslut om hur det använda kärnbränslet ska slutförvaras. Av budgetpropositionen framkommer att har tillsynsansvar över ca 100 000 produkttyper på den svenska marknaden. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har enligt regeringen resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhetsbrister eller brister i elektromagnetisk kompatibilitet har fått försäljningsförbud. fattades 58 beslut om försäljningsförbud och 17 försäljningsförbud med beslut om återtagande från återförsäljare. Flest förbud har beslutats för produktgrupperna belysning, bruksföremål och strömförsörjningsmateriel, exempelvis USB-laddare. Många nya aktörer på marknaden och den växande näthandeln medför ett fortsatt stort behov av information och marknadskontroll. Regeringen föreslår ett anslag på . Regeringen föreslår även att beslutar om ett bemyndigande att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2020. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . Ansökningsavgifter som berör kärnteknisk verksamhet disponeras av myndigheten enligt förordningens 3 och 4 §§. Däremot disponeras inte avgifter som berör icke kärnteknisk verksamhet. Övriga avgifter förs till inkomsttitel Avgifter från kärnkraftverken. Av de avgifter som tas ut med stöd av förordningen används en del för beredskapsverksamhet vid länsstyrelser och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningskostnader. I den gemensamma partimotionen 2014/15:2841 av m.fl. (FP, M, C, KD) framhåller motionärerna att står inför större säkerhetsutmaningar än tidigare och menar att en ny normalbild har etablerats, vilket i sin tur får betydelse för svensk säkerhets- och försvarspolitik. Motionärerna anser också att står inför andra hot som terrorism, effekter av klimatförändringar och sårbarheter i vitala flöden som exempelvis handel och energi. Sammantaget ställer detta stora krav både på försvar och krisberedskap. Arbetet med att förverkliga den beslutade inriktningen ska ha fortsatt hög prioritet enligt motionärerna som vill stärka försvarsförmåga genom stegvis höjda anslag som 2024 ligger högre på årsbasis jämfört med tidigare beräknade anslag. I motionen framhålls att Alliansen före valet presenterade extra satsningar på incidentberedskap och övning med närområdesfokus, en satsning som motsvarade ytterligare . Motionärerna föreslår dessutom att och Alarm tillförs medel. Arbetet med att förverkliga den nya inriktningen för försvaret har enligt motionen fortsatt hög prioritet med utgångspunkten att vi ska ha tillgängliga förband som kan användas där de behövs, i , i vårt närområde, men också utanför närområdet. Motionärerna framhåller att Alliansen har lämnat besked om långsiktiga satsningar på försvaret och vill öka försvarsanslagen både under kommande mandatperiod och . Anslagsökningarna som motionärerna föreslår innebär att förbandsverksamheten kan stärkas genom ökade resurser till övningar, personal och incidentberedskap (yrk. I motionen beskrivs en närtidssatsning, fr.o.m. innevarande år om , och därefter anslås ytterligare medel till försvaret om perioden –2018, vilket innebär sammanlagt . Tillsammans med tidigare förslag understryker motionärerna att detta innebär en förstärkning av förbandsanslaget 2018 med nästan , och för hela perioden –2018 förstärks förbandsanslaget med sammanlagt . Ett syfte som framhålls är att ge Försvarsmakten förutsättningar att öka aktiviteten och närvaron i . Framför allt får den möjlighet att tillbringa fler timmar i luften och mer tid till sjöss. Konkret innebär de nya tillskotten bl.a. att •antalet flygtimmar för och helikoptrar kan öka •svenska förband kan öva mer, enskilt och tillsammans med andra •ambitionsnivån inom övningsverksamheten höjs •Försvarsmakten kan genomföra beredskapsövningar med förband ur insatsorganisationen, inklusive hemvärnsförband. Motionärerna menar att utrymmet i svensk ekonomi är begränsat de kommande åren och att alla satsningar för kommande mandatperiod måste fi- nansieras krona för krona. Det svenska försvarets utgifter måste därför alltid vägas mot andra statsfinansiella åtaganden. Motionärerna anser att en väsent- lig ökning av satsningarna på försvaret därför är en fråga som inte enbart kan avgöras av Försvarsberedningen utan kräver en samlad avvägning. I motionen beskrivs regeringens förslag om att den halverade arbetsgivar- avgiften för unga ska slopas och att detta skulle få stora ekonomiska konse- kvenser för Försvarsmakten som är en stor ungdomsarbetsgivare. innebär det enligt motionärerna att tillskottet till förbandsanslaget skulle kunna urholkas med så mycket som en tredjedel. utredningstjänst rör det sig om kostnadsökningar på ca Motionärerna menar även att regeringens nedläggning av Försvarsexport- myndigheten (FXM) i realiteten kommer att innebära en besparing på försva- ret, eftersom uppgifterna ändå till stor del måste utföras och de 18 miljoner kronor som de låter vara kvar på anslaget inte räcker för detta. anser att en sådan indirekt besparing vore olycklig. Ett viktigt syfte med att införa myndigheten har också varit ökad transparens när det gäller försvarsex- portverksamheten och att särskilja denna verksamhet, från FMV:s och För- svarsmaktens övriga verksamhet, vilket de också anser vara uppnått. närerna föreslår att myndigheten blir kvar men beskriver att det har framkom- mit viss kritik av ineffektivitet i myndighetens verksamhet och bedömer därför att det finns utrymme för att dra ned på anslaget med per Därutöver lyfter motionärerna fram att bör tillföras me- del för att hantera myndighetens aviserade underskott . Motionärernas förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet som hel- het framgår av anslagsförslaget i bilaga 2. I kommittémotion 2014/15:2961 framhåller m.fl. (SD) att för- svarets andel av BNP var för att sedan sjunka De minskade försvarsanslagen och stora omställnings- kostnader i kombination med en ensidig inriktning mot ett renodlat insatsför- svar har enligt motionärerna gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas. I motionen framhålls att nedrustnings- politiken måste få ett slut för att rikets säkerhet ska kunna garanteras. ärerna anser att hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom . Innan anslagsökningen verkligen kan skapa en utbyggnad av försvaret be- skriver motionärerna att vissa underskott måste elimineras. skott i finansieringen av nya måste elimineras, men även underskottet om i den tioåriga investeringsplanen. en ökning av materielanslaget med för att täcka hela Gripenunderskottet. budgeteras även för att täcka hålen i investeringsplanen för IO 14, detta genom en ökning av anslaget 1:3. Motionärerna menar att en höjning av materielanslaget gynnar svensk teknikdrivande industri och ökar sysselsättning. I motionen framhålls att investeringsplanen som ska materielförsörja IO 14 till 2024 har ett underskott om , och motionärerna menar att de täcker detta underskott genom att lägga till till försvarets materiel till 2026, vilket de bedömer gör att all redan inplanerad materiel kommer att kunna införskaffas. Motionärerna pekar på att objektsramarna som tidigare fanns i redovisningen till framhålls av som ett alternativ vid redovisning till . De olika objekten bör ha sina livscykelkostnader beräknade enligt motionärerna. När det gäller materielförsörjningen understryker motionärerna även att FMV lider av ständiga sparbeting och omorganisationer. resulterade i flera stora åtgärdsförslag, vilket enligt motionen bl.a. lett till omställningskostnader genom att ett större antal anställda flyttas från Försvarsmakten till FMV. Motionärerna anser däremot att det finns vinster med att teknisk dubblering mellan staten och försvarsindustrin rationaliseras bort och framhåller att statligt finansierad forskning och utveckling (FoU) är viktig för försvarsindustrin och bör koncentreras mot områden där vår industri är framgångsrik.