bet · H101KU18 · 2014-03-13 00:00:00 — föreslog dock att det skulle införas en bestämmelse som innebär att efter val genom omröstning ska pröva frågan om statsministerns stöd. Regleringen av förhållandet mellan och regeringen har relativt setts över av . Utskottet konstaterar att kommittén inte har föreslagit några ändringar som rör de dokument som regeringen lämnar till och finner inte att det finns anledning att göra ett tillkännagivande om en ny översyn. Motion K336 (S) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att se över språket i föråldrade lagar och anpassa lagtexten till dagens språkbruk med hänvisning till arbete med den språkliga utformningen av lagar och andra föreskrifter. (M) yrkar i motion 2013/14:K241 ett tillkännagivande till regeringen om att se över språket i föråldrade lagar och anpassa lagtexten till dagens språkbruk. Enligt 11 § språklagen (2009:600) ska språket i offentlig verksamhet vara vårdat, enkelt och begripligt. Av 26 § förordningen (1996:1515) med instruktion för framgår att rättschefen i Statsrådsberedningen ska särskilt svara för sådan samordning inom i rättsliga och språkliga frågor som främjar enhetlighet och hög kvalitet i lagstiftningen och förvaltningen. Rättschefen ska verka för att språket i författningar och andra beslut blir så enkelt och klart som möjligt. Rättschefen kan i dessa syften ge ut handböcker, riktlinjer och annat material. När det gäller handböcker och annat material kan nämnas att Statsrådsberedningen bl.a. har tagit fram Gröna boken (Ds 2014:1). Gröna boken riktar sig i första hand till dem i som sysslar med författningsskrivning och det finns ett avsnitt som rör språket i författningar. I arbetet med att modernisera ord och fraser i författningar har Statsrådsberedningen bl.a. tagit fram promemorian Svarta listan (SB PM 2011:1). Vidare kan nämnas att språkexperter granskar bl.a. lagförslag, lagrådsremisser, förordningar och kommittédirektiv i nära samarbete med granskningsenhetens jurister (prop. 2008/09:153 s. 27). har tidigare behandlat motioner om språket i bl.a. lagar (t.ex. bet. 1994/95:KU13 s. 8 f. och 2000/01:KU5 s. 11 f.). Enligt utskottet bör höga krav ställas på det språk som används i offentliga sammanhang. Utskottet konstaterade dock att det inom läggs ned ett betydande arbetet på språkvård och avstyrkte motionen. Som utskottet har anfört bör höga krav ställas på det språk som används i offentliga sammanhang. Det är viktigt att bl.a. lagar och andra föreskrifter är tydliga och begripliga. Som framgår av redovisningen ovan läggs det också inom ned ett betydande arbetet inte minst när det gäller den språkliga utformningen av lagar och andra föreskrifter. Därmed anser utskottet att det inte finns något skäl att göra något tillkännagivande med anledning av motion K241 (M) och den avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om källhänvisningar i med hänvisning till det av framtagna materialet. (KD) föreslår i motion 2013/14:K387 ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att införa källhänvisningar i (SOU). Motionären påminner om att SOU utgör betydelsefulla faktakällor och beslutsunderlag i det offentliga . SOU har sin viktigaste, men inte enda, funktion som faktaunderlag för politiska beslut. SOU används också av journalister, gymnasister, intresserad allmänhet och även, beroende på ämnet, av forskare. I ett avseende brister dock de allra flesta utredningar: de har ingen eller otillräcklig källhänvisning. Utredningarna innehåller i allmänhet inte ens en litteraturlista. Statsrådsberedningen har tagit fram (Ds 2000:1), som innehåller information och riktlinjer för kommittéordförande, särskilda utredare, kommittésekreterare och andra inom kommittéväsendet. I kommittéhandboken sägs följande om källhänvisningar (s. 140): Betänkandena innehåller normalt dokumentation i form av källhänvisningar i text, figurer och fotnoter. Genom att i anslutning till bilagorna införa en litteraturförteckning som tar upp de bibliografiska data som behövs för att läsaren skall kunna identifiera källorna, kan hänvisningarna i text, figurtexter och fotnoter förenklas avsevärt. I en bilaga till ges sedan exempel på hur en bibliografisk uppställning kan utformas. har tidigare avstyrkt motioner med motsvarande innehåll (bet. 1997/98:KU5, 1997/98:KU29, 1998/99:KU26 och 2000/01:KU5). Utskottet hänvisade till anvisningar om källhänvisningar i och ansåg inte att någon åtgärd från var påkallad med anledning av motionen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att källhänvisningar och litteraturhänvisningar i är viktiga faktakällor. Som framgår av redovisningen ovan finns det också i den av framtagna anvisningar om källhänvisningar i . Därmed anser utskottet att det inte finns något skäl att göra något tillkännagivande med anledning av motion K387 (KD) och den avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statsskicket, statschefens uppgifter, statschefens immunitet, medlemskapet i Europeiska unionen, en minskning av antalet riksdagsledamöter, behörighetsvillkor för statsråd, den kommunala revisionen, lobbying och kommunala folkomröstningar. Jämför särskilda yttranden 2 (SD) och 3 (V). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkandena /12:KU15, 2012/13:KU17, 2012/13:KU22 och 2013/14:KU12. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna som tas upp i bilaga 2 till detta betänkande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Finansmakten och uppgifter, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K281 av (MP), 2013/14:K384 av m.fl. (SD) och 2013/14:U243 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:K322 av (FP) och 2013/14:Fi203 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. kan en enkel majoritet i besluta att ska gå med i valutaunionen. För att undvika detta bör regleringen om penningenheten i finnas i regeringsformen. Vad som anförts om att den svenska penningenheten bör framgå av regeringsformen bör ges regeringen till känna. Finansmakten och uppgifter, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi203 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:K281 av (MP), 2013/14:K322 av (FP), 2013/14:K384 av m.fl. (SD) och 2013/14:U243 av m.fl. (MP) yrkande 2. Det operativa ansvaret för penningpolitiken vilar på direktion, och ledamöter i direktion får inte söka eller ta emot instruktioner när de fullgör penningpolitiska uppgifter. Denna ordning för penningpolitiken är orimlig. Det bör vara som utformar de mer exakta målen för penningpolitiken och därefter bör utifrån dessa mål självständigt utforma den löpande penningpolitiken. På detta sätt skapas en tydlig ansvarsfördelning. De folkvalda i beslutar om politiken och verkställer. Därtill kommer att regeringen bör i samråd med fullmäktige och finansutskott ta fram förslag på hur valet av ledamöterna till direktion kan ske på ett mer transparent sätt än . Öppna utfrågningar av kandidaterna till direktionen bör utgöra ett centralt inslag i denna process. Vad som anförts om ansvarsfördelningen mellan och när det gäller penningpolitiken och om tillsättningen av ledamöter till direktion bör ges regeringen till känna. uppgifter, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 86 och 2012/13:K212 av (FP), 2012/13:Fi286 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:K221 av (FP) och 2013/14:K391 av (SD). Det är sedan en enig riksdag antog politik för global utveckling (PGU). Genom en samstämmig politik som tar hänsyn till fattiga människors perspektiv och rättigheter skulle , som första land i världen, ta ansvar för en globalt hållbar och rättvis utveckling. alla partier var då överens om att målkonflikten skulle redovisas och åtgärdas, och rönte internationell uppmärksamhet för sin framsynta politik. Det krävs dock bl.a. oberoende och regelbundna utvärderingar för att följa upp målen om en samstämmig politik. har vid ett flertal tillfällen kritiserat för att det saknas ett trovärdigt system. Målen och indikatorerna måste fokusera på resultat och inte, i den utsträckning som görs , på processen. bör vara uppdragsgivare till en oberoende utvärdering av PGU. är ett av de organ som måste ansvara för att all granskning också beaktar PGU. Vad som anförts om att är ett av de organ som i sin granskning måste ansvara för att PGU beaktas bör ges regeringen till känna. Karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K362 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2012/13:K211 av m.fl. (V), 2012/13:K271 av (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:K325 av m.fl. (MP), 2013/14:K204 av m.fl. (V), 2013/14:K301 av (S) och 2013/14:K389 av (SD). En flexibel arbetsmarknad där personer byter mellan den offentliga och den privata sektorn är ofta av godo, men ibland kan intressekonflikter uppstå. I en redovisad föreslås en generell möjlighet att utlösa en ettårig karantän för statsråd, statssekreterare, generaldirektörer och motsvarande. En karantänsregel finns för ledamöter. har tidigare anfört att det kan finnas skäl för regeringen att pröva möjligheten att införa karantänsregler för bl.a. statsråd. Enligt utskottet var det dock inte nödvändigt med något initiativ från i denna del. Det finns fortfarande inga särskilda regler för eller rutiner om karantänstid. Denna fråga bör utredas. Det bör vidare övervägas om det ska inrättas ett särskilt organ under med uppgift att granska statsråds och höga tjänstemäns övergång till det privata näringslivet i vissa fall. Statsråd och höga statstjänstemän bör omfattas av ett särskilt krav att efter att de har slutat sitt uppdrag eller sin tjänst anmäla till en kontrollmyndighet om de får ett erbjudande om arbete inom den privata sektorn. Kontrollorganet ska därefter pröva om övergången är lämplig eller inte. Hur det särskilda organet ska fungera och vilka arbetsrättsliga överväganden som ska ske måste bli föremål för närmare överväganden. Vad som har anförts om att utreda frågan om karantänsregler för statsråd och höga statstjänstemän och om ett särskilt organ med uppgift att granska statsråds och höga tjänstemäns övergång till det privata näringslivet bör ges regeringen till känna. Karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:K389 av (SD), 2012/13:K211 av m.fl. (V), 2012/13:K271 av (S) yrkande 1, 2012/13:K325 av m.fl. (MP), 2013/14:K204 av m.fl. (V) och 2013/14:K301 av (S) samt 2012/13:K271 av (S) yrkande 2 och 2013/14:K362 av m.fl. (MP) yrkande 1. Goda relationer och samarbeten mellan näringslivet och den politiska sfären är i grunden något konstruktivt. Det finns dock situationer där en alltför nära relation kan medföra att allmänintresset kan komma i kläm. En majoritet av har någon form av karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän. I är området, med undantag för , i det närmaste oreglerat. Frågan om någon form av karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:K211 av m.fl. (V), 2013/14:K204 av m.fl. (V) och 2013/14:K301 av (S), 2012/13:K271 av (S) yrkande 1, 2012/13:K325 av m.fl. (MP) och 2013/14:K389 av (SD) samt 2012/13:K271 av (S) yrkande 2 och 2013/14:K362 av m.fl. (MP) yrkande 1. En flexibel arbetsmarknad där personer byter mellan den offentliga och den privata sektorn är ofta av godo, men ibland kan intressekonflikter uppstå. I en redovisad föreslås en generell möjlighet att utlösa en ettårig karantän för statsråd, statssekreterare, generaldirektörer och motsvarande. har tidigare anfört att det kan finnas skäl för regeringen att pröva möjligheten att införa karantänsregler för bl.a. statsråd. Enligt utskottet var det dock inte nödvändigt med något initiativ från i denna del. Det finns fortfarande inga särskilda regler för eller rutiner om karantänstid. Därför finns det enligt min mening anledning för att tillkännage att regeringen bör utreda frågan om karantänsregler för statsråd och höga statstjänstemän. Den offentliga äganderätten, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:K366 av och (båda S) och 2013/14:K209 av m.fl. (V) samt 2012/13:K270 av (S). har politiker sålt ut stora delar av vår gemensamma egendom, såsom skolor, vårdcentraler, apotek och allmännyttans lägenheter. I flera fall har utförsäljningarna skett till orimliga underpriser, men även när så inte är fallet finns det skäl att kringgärda utförsäljningar med särskilda regler. I grundlagarna finns ett starkt skydd för den privata äganderätten, men motsvarande skydd för den gemensamma egendomen är mycket svagt. Det bör införas ett grundlagsskydd för det vi äger tillsammans. anser att det för att sälja ut gemensamt ägd egendom bör krävas kvalificerad majoritet, d.v.s. tre femtedels majoritet, alternativt två likalydande beslut med mellanliggande val så att medborgarna får möjlighet att säga sitt. Något av dessa villkor måste vara uppfyllt. Detta skydd bör föras in i grundlagen och gälla på såväl statlig nivå som på landstings- och kommunnivå. Bestämmelsen bör gälla all gemensamt ägd egendom vars värde överskrider en viss beloppsgräns. Regeringen bör låta utreda hur skyddet för gemensamt ägd egendom ska stärkas och därefter återkommer till med ett förslag som grundlagsskyddar gemensamt ägd egendom. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Statliga kommissioner, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:K231 av m.fl. (MP). Regeringen tillsätter ibland utredningar som betecknas kommissioner. Dessa kommissioner har ofta i uppdrag att undersöka och granska hur regeringen och myndigheterna har agerat i en viss fråga. Det förekommer emellertid också att kommissioner tillsätts för att utreda och analysera frågor som ligger . Statliga kommissioner kan ha en viktig roll att fylla även om jag anser att de inte bör användas för ofta. Det finns dock en del frågetecken kring statliga kommissioner. Bland annat saknas en tydlig definition av vad en statlig är och vilka befogenheter en sådan kommission ska ha. Vidare är det oklart vilka resurser en kommission ska ha för att få fram uppgifter och information samt vem som ska eller bör utse ledamöterna i en statlig . Det finns därmed enligt min mening anledning för att tillkännage att regeringen närmare bör utreda vad en statlig kommission är. En författningsdomstol, punkt 2 (MP) (MP) anför: Det finns en rad fördelar med att inrätta en författningsdomstol. Bland annat skulle enskilda individers möjligheter att hävda sina fri- och rättigheter stärkas och politiska beslut som strider mot grundlagarna kunna upphävas. Att inrätta en författningsdomstol har även fördelar ur ett internationellt perspektiv. En författningsdomstol kan bl.a. tydliggöra kompetensfördelningen mellan Europeiska unionen och den svenska samt försvara t.ex. tryck- och yttrandefriheten, offentlighetsprincipen och meddelarskyddet. Frågan om behovet av en författningsdomstol har dock relativt utretts av . Kommitténs betänkande var resultatet av en överenskommelse mellan företrädare för samtliga riksdagspartier som enats om att inte lämna några reservationer eller särskilda yttranden. Mot bakgrund därav avstår jag från att nu ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (SD) (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Då det gäller dessa förslag hänvisar jag när det gäller medlemskapet i Europeiska unionen, en minskning av antalet riksdagsledamöter och behörighetsvillkor för statsråd till mina ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkande 2011/12:KU15. Jag vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (V) (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Då det gäller dessa förslag hänvisar jag när det gäller statsskicket, statschefens immunitet och lobbying till mina ställningstaganden i motsvarande frågor i betänkandena /12:KU15 och 2012/13:KU17. Jag vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:K207 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda det svenska statsskicket i syfte att införa republik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphävande av monarkens åtalsimmunitet. 2012/13:K211 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om karantänsregler för statsråd och högre tjänstemän. 2012/13:K212 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska kunna ges möjlighet att agera även på och regional nivå när så begärs av kommunerna själva. 2012/13:K213 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en samlad revision av statsbidragen till kommunerna kan ske. 2012/13:K217 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monarkin i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt utvärdera hur statsskick ska se ut när monarkin har avskaffats. 2012/13:K230 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att reducera antalet ledamöter i riksdag. 2012/13:K231 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att närmare utreda vad en kommission är. 2012/13:K240 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om byte av partitillhörighet. 2012/13:K256 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en demokratiskt vald statschef. 2012/13:K265 av och (båda SD): beslutar att upphäva bestämmelsen i regeringsformens 2 kap. 10 § om medlemskap i . 2012/13:K270 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundlagsskydd för kommunägd och landstingsägd egendom. 2012/13:K271 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av karantäntid för statsråd, statssekreterare och generaldirektörer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en anmälningsskyldighet för den enskilde när denne söker eller förhandlar om en anställning som kan innebära risk för intressekonflikt. 2012/13:K286 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast medborgare som innehaft enbart svenskt medborgarskap under kan utses till statsråd. 2012/13:K302 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag. 2012/13:K304 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om grundlagsskydd för den kommunala revisionen. 2012/13:K310 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att republik bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör kungen fråntas sin roll som ordförande i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utländska ambassadörer överlämna sina kreditivbrev hos talmannen eller utrikesministern. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utrikesministern utfärda utnämningsbreven till svenska konsuler utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör statschefsrollen i förhållande till främmande makt utövas av talmannen eller statsministern. 2012/13:K316 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att inrätta en svensk författningsdomstol. 2012/13:K323 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en konstitutionsdomstol. 2012/13:K325 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avgående riksdagsledamöter och statsråd bör rekommenderas att förbinda sig att inte verka som beslutsstrateg i kommersiella bolag mot allmänintresset av efter att personen lämnat sitt uppdrag. 2012/13:K334 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta till folkomröstningar som ett mer generellt verktyg i stora och avgörande frågor. 2012/13:K335 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbereda för en folkomröstning om huruvida det svenska EU-medlemskapet ska fortgå eller omförhandlas. 2012/13:K336 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol. 2012/13:K351 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska lämna den europeiska unionen. 2012/13:K357 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra i regeringsformen att endast svenska medborgare ska kunna utses till överbefälhavare för den svenska försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast den som fötts till svensk medborgare och innehaft sitt medborgarskap i hela sitt liv ska kunna utses till överbefälhavare för den svenska försvarsmakten. 2012/13:K360 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa republik. 2012/13:K366 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skydd för gemensam egendom. 2012/13:K382 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen. 2012/13:K383 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa spärren till , valkretsindelningen samt minska storlek. Behandlas i den del som avser att minska storlek. 2012/13:K391 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta statschefen överta de uppgifter som utförs av talmannen i samband med att en statsminister ska utses.