bet · H101UU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Det är en placering som inte motsvarar SRHR-frågornas vikt. Uppföljningar av arbete med SRHR-frågor visar att biståndsanslagen till detta ändamål har minskat sedan den nuvarande regeringen tillträdde 2006, som SRHR ofta lyfts fram som ett prioriterat område. bör öka andelen bilateralt och multilateralt bistånd till SRHR-relaterad verksamhet så att den uppgår till av biståndsbudgeten. Könsrelaterat våld, människohandel, punkt 13 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U310 av m.fl. (SD) yrkande 3. I många länder har kvinnor en särskilt utsatt situation och utsätts för sexuella övergrepp och andra former av våld som rättssäkerheten ofta är dålig. bör rikta insatser till bekämpande av hedersmord, lynchning eller offentlig avrättning på grund av våldtäkt eller sex utanför äktenskapet. Vidare krävs bl.a. en internationell samverkan för att motverka att kvinnor och även män genom människohandel utnyttjas för sexuella ändamål. Humanitära insatser, punkt 14 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkande 8. Det bör i större utsträckning än vara möjligt för humanitära aktörer att bistå flyktingar och internflyktingar med effektivt skydd och stöd oavsett om människorna har tagit sin tillflykt till flyktingläger, värdfamiljer eller miljöer. Huvuddelen av världens flyktingar har inte möjlighet att förflytta sig lång väg för att nå en i . De allra flesta flyktingar befinner sig i krisens närområden och i flyktingläger, hos värdfamiljer eller i mottagarlandets miljöer där de kan bli kvar under långa perioder. I den situationen är det viktigt att det finns resurser för att göra tillvaron för flyktingarna så dräglig som möjligt. Barnens möjlighet till skolgång kan vara avgörande för deras möjlighet att senare skapa sig en framtid och att om möjligt återvända till och bygga upp sitt hemland. Därför är det av stor vikt att arbetet med ett effektivt skydd av flyktingar i krisens närområden och av internflyktingar ska få högre prioritet i den svenska biståndspolitiken. Biståndseffektivitet, uppföljning, punkt 15 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:U17 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:U18 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6. En förutsättning för en framgångsrik fattigdomsbekämpning är att det politiska och ekonomiska självbestämmandet i syd ökar. Befolkningen i syd måste tillåtas att formulera sina egna mål och visioner och styra sin egen utveckling. Allt utvecklingsbistånd ska utgå från respektive mottagarlands egna behov och respektera dess suveränitet och inte förknippas med ekonomiska villkor. I den s.k. Parisdeklarationen, som antogs 2005, slås fast att mottagarländernas inflytande över utvecklingssamarbetet måste öka. Biståndsgivarna lovar i deklarationen att förändra attityder och metoder för att anpassa sitt bistånd bättre till varje enskilt samarbetsland. Men fortfarande återstår mycket arbete innan det går att tala om ägarskap för mottagarländerna i syd. Dessvärre blir bistånd alltmer detaljstyrt. Det är ett gammalt och omodernt sätt att bedriva bistånd, som har prövats och misslyckats. Det är beklagligt att regeringen i den biståndspolitiska plattformen har frångått den internationella agenda som visar att lokalt ägarskap är den mest grundläggande förutsättningen för förändring och hållbara resultat bortom biståndet. I jakten på kortsiktiga mätbara resultat riskerar den långsiktiga hållbara utvecklingsagendan att komma på skam. bör säkerställa att samarbetspartner och mottagare av svenskt bistånd får reella möjligheter att påverka inriktningen av svensk utvecklingspolitik. Åtagandena enligt Parisdeklarationen om biståndseffektivitet måste genomföras, däribland anpassningar till samarbetslandets resultat- och budgetsystem och en utvecklad samordning med andra givare. Det är positivt att skrivelsen uttrycker en tydlig viljeinriktning när det gäller en minskad rapporteringsbörda och minskad givarstyrning. Utvecklingssamarbetet verkar ofta i svåra miljöer. uppnås resultat efter en lång process med ibland flera samverkande faktorer. måste därför arbeta långsiktigt för att utvecklingssamarbetet ska kunna vara en faktor som förändrar på djupet. Därför är det viktigt att betoningen minskar på en ensidigt givarstyrd kontroll och kortsiktigt på mätbara faktorer på bekostnad av långsiktiga resultat. Biståndseffektivitet, uppföljning, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:U17 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:U18 av m.fl. (MP) yrkande 2. Resultatbaserat bistånd kännetecknas av att biståndet betalas ut i efterhand på basis av uppnådda resultat. I all styrning av det svenska biståndet ska det krävas resultat för att det ska vara möjligt att fortsätta att betala ut biståndsmedel och detta ska gälla oavsett om samarbetet avser svenska, utländska lokala eller multilaterala organisationer eller myndigheter. Uppföljningen av svenskt bistånd är inte tillräckligt öppen och effektiv. startade Expertgruppen för utvärdering och analys av internationella bistånd sin verksamhet. Enligt förra årets budgetbetänkande om biståndet (bet. 2013/14:UU2) skulle det inte uppstå något glapp i utvärderingsverksamheten mellan nedläggningen av Sadev (internationellt utvecklingssamarbete) och starten av den nya expertgruppen. Detta har inte infriats. Regeringen och expertgruppen bör intensifiera arbetet med att ta fram transparanta uppföljningar och utvärderingar av resultat i svenska biståndsinsatser. Multilateralt bistånd, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkande 7. Svenskt bistånd till multilaterala organ som FN och bör i högre grad än vara öronmärkt. Urvalet av öronmärkta insatser ska göras enligt riktlinjer som anger att de prioriterade områdena är humanitärt bistånd, ökat stöd till världens flyktingar och ett långsiktigt utvecklingsbistånd som utgår från fattiga människors vardag, behov och levnadsvillkor. På basis av studier och med de fattigas behov som utgångspunkt ter det sig naturligt att i högre grad än lämnar öronmärkt multilateralt bistånd till satsningar på jordbruksutveckling, hållbart skogsbruk, rent vatten och grundläggande sanitet. Detta kan rädda liv och motverka ohälsa, hunger, extrem fattigdom och svältkatastrofer. För att främja en ekonomisk utveckling som kan ge möjlighet till ökade inkomster bör även prioritera satsningar på utbildning och stimulera företagande. Det är särskilt viktigt att verka för flickors och kvinnors rätt till utbildning. Andra områden som bör prioriteras i multilaterala bistånd är hälsovård, familjeplanering och barns rätt till skolgång. bör i högre grad öronmärka bidrag och stödja projekt i enlighet med resultatstrategier utifrån ovanstående prioriteringar i stället för att ge stora summor i form av icke öronmärkt kärnstöd. Översyn av biståndet, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP) anför: Det behövs en förbättrad styrning av utvecklingssamarbetet. Regeringen har arbetat länge med att ta fram den biståndspolitiska plattform som presenteras i skrivelse 2013/14:131. Processen kring utarbetandet var sluten. De biståndsorganisationer som regeringen har sagt sig vilja inkludera i processen för att ta fram plattformen fick beskedet att de skulle få möjligheter till påverkan i ett senare skede. När regeringen till slut presenterade ett förslag fick organisationerna på sig att lämna remissvar. Traditionellt har svensk biståndspolitik utformats i politiskt breda och inkluderande processer för att garantera ett brett stöd . När det gäller den biståndspolitiska plattformen valde dock regeringen att inte inkludera i förberedelsearbetet. Om utarbetandet hade skötts på ett seriöst sätt hade företrädare för olika kompetenser kunnat komma till tals och ett förslag till en biståndspolitisk plattform lagts fram i form av en proposition. Översyn av biståndet, punkt 1 (SD) (SD) anför: Den biståndspolitiska plattform som presenteras i skrivelse 2013/14:131 har tagit att utarbeta och är starkt försenad efter att regeringen i budgetpropositioner aviserade plattformen. Utarbetandet har inte bara tagit . Arbetet har dessutom utförts i en sluten process i . Varken biståndsorganisationerna och andra organisationer i det civila samhället eller har haft insyn i och reella möjligheter att påverka processen. Den biståndspolitiska plattformen, som enligt regeringen är ett centralt dokument för biståndspolitik och en utgångspunkt för regeringens styrning av biståndspolitiken, borde ha utarbetats i en öppen process där olika intressenters kunskaper och erfarenheter bättre hade tagits till vara. Den biståndspolitiska plattformen borde ha lagts fram för i form av en proposition. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform. 2013/14:U15 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att inleda en bred och inkluderande process för att ta fram en ny biståndspolitisk plattform. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till biståndspolitisk plattform i form av en proposition. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allt utvecklingsbistånd ska utgå från respektive mottagarlands egna behov och respektera dess suveränitet och inte förknippas med ekonomiska villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målgruppen för svenskt bistånd ska vara fattiga människor i allmänhet och fattiga kvinnor i synnerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att synen på fattiga människor som förändringsaktörer bör avspeglas i det övergripande målet för svenskt bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att politiken ska präglas av de fattigas perspektiv på utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stöd till organisationer som arbetar för löntagares rätt att organisera sig bör vara en viktig del av svenskt utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stöd till uppbyggnad av välfärdssystem, socialförsäkringar och effektiv beskattning bör vara centrala delar av det svenska biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställdhet både ska vara ett eget delmål i den biståndspolitiska plattformen och genomsyra allt svenskt utvecklingssamarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ha som mål att av biståndet ska gå till kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka andelen bi- och multilateralt bistånd till SRHR-relaterad verksamhet till av biståndsbudgeten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allt svenskt utvecklingssamarbete måste vara miljömässigt hållbart och klimatanpassat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska koppla allt bistånds- och utvecklingssamarbete till uppfyllandet av millenniemålen och politik för global utveckling (PGU) samt till det ramverk som ska ersätta millenniemålen efter 2015. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete, inklusive de inom den privata sektorn, följer politik för global utveckling samt officiella utvecklingsmål. 2013/14:U16 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att målgrupper för det svenska biståndet ska vara människor som lever i fattigdom eller förtryck i fattiga länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det svenska biståndet i högre grad ska inriktas på sociala och ekonomiska rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det svenska biståndets huvudinriktning ska vara bistånd genom det civila samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet för jämställdhet i högre grad verka för och lyfta upp sambandet mellan att skapa grundläggande förutsättningar för kvinnor och deras möjlighet till utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att resultatbaserat bistånd ska vara styrande för allt svenskt bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en uppföljning av svenskt bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bistånd till multilaterala organisationer ska merparten av stödet vara öronmärkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetet med ett effektivt skydd av flyktingar i krisers närområde och med internflyktingar ska få en högre prioritet i biståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i biståndet prioritera de minst utvecklade länderna där behoven är som störst och att avsluta biståndet till medelinkomstländer. 2013/14:U17 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet Översyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet Mål för utvecklingssamarbete och bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet Resultat och ägarskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet Målgrupper, delmål och prioriteringar. 2013/14:U18 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hedra enprocentsmålet och ha en transparent redovisning av klimatfinansieringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åtaganden under Parisagendan bör genomföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en analys av och instruktion för hur svenskt bistånd ska stödja en ekonomisk utveckling som inte urholkar naturkapital och minskar ekosystemens förmåga att leverera tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör tas fram vägledande principer för hantering av de målkonflikter som kan finnas mellan utveckling och miljömässigt hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras en djupare analys av hur olika aktörer samspelar i fråga om utvecklingsinsatser och utkrävande av ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av utvecklingssamarbetets organisation, roller och hantering. Översynen ska belysa hur vi kan miljö- och klimatsäkra biståndet på bästa sätt liksom hur erfarenheterna från biståndet kan användas i de kanaler som finns och utvecklas för den internationella klimatfinansieringen. Motion från allmänna motionstiden 2013/14:U310 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet med mänskliga rättigheter i utvecklingsländer i högre grad prioritera de sociala och ekonomiska rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet för jämställdhet i högre grad verka för och lyfta upp sambandet mellan att skapa grundläggande förutsättningar för kvinnor och deras möjlighet till utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet för jämställdhet ge högre prioritet åt satsningar för att bekämpa könsrelaterat och hedersrelaterat våld samt människohandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet för flickors rättigheter i högre grad bör stödja insatser för att minska antalet flickaborter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i arbetet för reproduktiv hälsa och rättigheter fokusera mer på att minska antalet oönskade graviditeter och aborter, med den motivation som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i högre grad uppmärksamma och verka för barns rättigheter.