bet · H101TU6 · 2014-01-21 00:00:00 — Arbete med utredningsdirektiven kommer att pågå . Utredningen ska ta sikte på bl.a. förenklad registrering för mindre tonnage, översyn av reglerna för dubbelregistrering och möjligheterna att få ett fartyg avregistrerat. Syftet är att förenkla för företag och enskilda. Branschen har meddelat sina önskemål till regeringen som har konstaterat att dessa i stora delar sammanfaller med Transportstyrelsens önskemål. Regeringen pekar också på behov av förenklingar där företag behöver hämta tillstånd och certifikat för sin verksamhet från många olika myndigheter. Regeringen har för avsikt att samla fler frågor hos Transportstyrelsen för att förenkla myndighetskontakterna. Sjöfartsstödet syftar till att ge den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor i förhållande till konkurrerande staters flottor. Det svenska sjöfartstödet bygger på EU:s riktlinjer om statligt stöd. till 2018 framhåller att för att upprätthålla konkurrenskraften för EU är det viktigt att behålla riktlinjerna för sjöfartsstöd så att likvärdiga konkurrensvillkor upprätthålls också . omfattas det svenska sjöfartstödet last- och passagerarfartyg som i sin näringsverksamhet utför transporter av gods eller passagerare. godkände regeringens förslag om att utvidga sjöfartsstödets omfattning till att avse samtliga fartygstyper som kan omfattas av EU:s riktlinjer på området (prop. 2012/13:144, bet. 2012/13:TU 19, rskr. 2012/13:290). Utbetalningen av sjöfartsstöd har minskat i takt med att fartyg omflaggats från det svenska registret. Arbete pågår i med att göra förändringar i förordningen för sjöfartsstöd. Innan den nya förordningen kan träda i kraft måste kommissionen godkänna ändringarna. Regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att redovisa transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatter och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och europeiska transportsektorn. Regeringen anger att den anser att varje trafikslag bör bära sina egna samhällsekonomiska kostnader och att det finns ett behov av fortsatt kunskapsutveckling för att kunna göra fullgoda analyser av transportsektorn. Områden som inte är tillräckligt utredda är t.ex. trängsel och buller samt för sjöfartens del effekter i vatten och vattenmiljöer. Ett uppdrag att ta fram kunskapsunderlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader har lämnats till . Uppdraget ska redovisas , men preliminära resultat kommer sannolikt att presenteras . Landinfrastruktur till och från hamnar Regeringen framhåller i dokumentet Svensk sjöfartsnäring – Handlingsplan för förbättrad konkurrens att förbättringar av förbindelser till och från hamnar, både till land och till sjöss, kan öka kapaciteten för sjöfarten. Ett femtiotal allmänna hamnar i är öppna för allmän kommersiell sjöfart. Därtill finns ett antal industri- och privathamnar som i första hand är knutna till specifika industriföretag. De flesta allmänna hamnar fungerar antingen som internationella, nationella eller regionala logistiknoder, vilket innebär att hamnarna används av flera trafikslag för omlastning och mellanlagring. I framlades att sjöfarten kan innebära goda möjligheter för kapacitetsavlastning för transportsystemet. I utredningen föreslog att de stråk och noder som pekats ut i det trafikslagsövergripande nätet bör vara vägledande för framtida prioriteringar i infrastruktursatsningar. Regeringen har i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) ställt sig bakom detta förslag och betonat att den allmänna utgångspunkten bör vara att transportförsörjningen ska vara samhällsekonomiskt effektiv och bedrivas på ett miljöanpassat sätt. har ställt sig bakom denna bedömning (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). redovisade ett förslag till nationell plan och regeringen ska ta ställning till denna . Ändrade regler för medfinansiering Lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter ger kommuner och landsting rätt att lämna bidrag till byggande av väg och järnväg som staten ansvarar för. godkände regeringens proposition 2012/13:153 medfinansiering av statlig sjöinfrastruktur (bet. 2013/14:KU2, rskr. 2013/14:21). Därmed ges kommuner och landsting rätt att lämna bidrag till anläggandet av allmänna farleder till sjöss som staten ansvarar för. För att få behörighet för befattning och kunna söka jobb krävs att studenter vid sjöbefälsutbildningar genomfört praktik. har antalet tillgängliga praktikplatser minskat markant till följd av omflaggningen av svenska fartyg. När studenters praktik förläggs på fartyg under andra länders flagg belastar kostnaden för dessa mönstringsresor respektive lärosäte. Regeringen kompenserar och Linnéuniversitetet för denna merkostnad med . Denna ersättning har inneburit att ytterligare ca 25 fartyg nu kan erbjuda praktikplatser. Emellertid har detta inte helt löst problemen med att erbjuda studenter praktikplatser eftersom flaggstaten kan vilja att studenter från det egna landet erbjuds praktikplatser, vilket kan förhindra fartyget att ta emot svenska studenter. har ansvaret för forskning inom transportsektorn och att då beakta ett trafikslagsövergripande synsätt. har en stark internationell position inom sjöfartsteknisk utveckling, inte minst inom miljöteknik. Stort fokus ligger på fartygsbränsle, framtidens drivmedel, bränsleeffektivitet och åtgärder för att minska sjöfartens utsläpp av luftföroreningar och klimatpåverkan. Regeringen har uppdragit åt att avsätta resurser till kvalitetsgranskad sjöfartsforskning. Genom regleringsbrev avsattes . Uppföljning kommer att göras av varje finansierat projekt genom som kommer att redovisa resultaten för . Flertalet sjöfartsnationer inom EU har infört system med tonnageskatt. Tonnageskatt innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunkt från fartygens nettodräktighet, vilket anses ge ett mått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga. Begreppet tonnageskatt används internationellt, men det är inte en skatt utan i stället ett sätt för rederiet att beräkna inkomsten av den delen av verksamheten som kan hänföras till transport av gods eller passagerare. Den delen av rederiets inkomst som beräknas med stöd av tonnageskattereglerna ska läggas samman med rederiets övriga inkomster och beskattas med den bolagsskattesats som tillämpas på näringsverksamhet i övrigt. Regeringen och har uttalat att det är angeläget att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och att denna näring måste ges konkurrensvillkor likvärdiga med dem i våra närmaste konkurrentländer. Regeringen har initierat en utredning om ett eventuellt införande av tonnageskatt. Utredningsarbetet är påbörjat och uppdraget ska redovisas . Antalet ombordanställda på svenska fartyg är ca 10 000 personer. Av dem är TAP-anställda (dvs. tillfälligt anställd personal). innebär att en viss andel av bemanningen ombord kan bestå av medborgare från stater utanför EES-området enligt särskilda kollektivavtal. Dessa personer anställs enligt andra villkor än svenska arbetsrättsregler. Denna typ av avtal har tillämpats i . har arbetsmarknadens parter varit överens om att sådana avtal kan gälla för av besättningen. har dock viss tillämpning förekommit. Regeringen har hållit diskussioner om med arbetsmarknadens parter. Parterna är överens om att de klarar en vidgad tillämpning själva. Däremot har parterna annonserat intresse för en justering av termen oceanfart i inkomstlagstiftningen, och diskussioner om detta har inletts med . En konkurrensnackdel för är, enligt regeringen, att många andra stater har infört s.k. internationella register. Rederier med fartyg registrerade i sådana register kan frångå nationella arbetsrättsregler och därmed få möjlighet till reducerade arbetskraftskostnader. Regeringen har låtit utreda frågan om införandet av internationella register i men kommit fram till att det kräver alltför stora arbetsrättsliga förändringar. Regeringen har därför förklarat att den inte kommer att föreslå något införande av ett internationellt fartygsregister. I motion 2013/14:T280 anför (M) att sjöfarten är viktig för hela eftersom av all import och export sker via sjöfarten. Motionären lyfter fram att mycket har hänt på sjöfartsområdet , bl.a har regeringen lagt fram en handlingsplan och initierat en utredning om tonnageskatt. Det är viktigt att den svenska sjöfarten kan stå sig i den hårda internationella konkurrensen, anger motionären, och påpekar att om fler svenska fartyg flaggas ut förloras värdefull kompetens och arbetstillfällen samt minskas skatteintäkterna. Det påpekas också i motionen att en framtidsinriktad politik för sjöfarten kan bidra till möjligheter att nå miljömålen och även åstadkomma ett optimalt utnyttjande av hela transportinfrastruktursystemet. Motionären yrkar att arbetet med att ytterligare stärka svensk sjöfart måste utgå från dess täta kopplingar till andra prioriterade mål där sjöfartens betydelse ses ur ett helhetsperspektiv. I motion 2013/14:T339, yrkandena 5–8 och 10, framför m.fl. (V) att kostnaden för att flagga in till svensk flagg är betydligt högre än att flagga in till likvärdiga sjöfartsnationer i . Dessutom är det krångligare att tillämpa regelverket. Motionärerna nämner som exempel situationen då ett svenskflaggat fartyg som befinner sig långt borta från behöver få sitt certifikat förnyat. I sådana fall är svenska regler avsevärt krångligare än norska. För att göra svensk flagg mer attraktiv bör därför, enligt motionärerna, åtgärder som styr i sådan riktning tas fram. I motionen framhålls att sjöfartsnationerna inom EU konkurrerar internt genom olika typer av internationella register. är ett av få länder som tillämpar , anför motionärerna, och påpekar att de inte anser att det är en hållbar lösning eftersom det innebär att sjömän utanför EU inte får samma lön och avlösningssystem som tillsvidareanställd personal. Motionärerna anser att det krävs ett mer enhetligt system inom EU. Vidare anför motionärerna att sjöarbetskonventionen är ett viktigt verktyg för att fler sjömän ska få en trygg och säker arbetsmiljö. För att konventionen ska kunna följas krävs det att Transportstyrelsen har resurser för nödvändigt tillsynsarbete och utarbetande av föreskrifter och rutiner. Motionärerna framhåller också att nuvarande farledsavgifter utgör en konkurrensnackdel för handelssjöfarten. Det pekas på att avgifterna används för att täcka infrastrukturkostnader för fiskerinäringen, skärgårds- och fritidsbåtstrafiken samt kostnader för åtaganden hos vilket innebär att sjöfarten får en stor kostnadsbörda jämfört med andra trafikslag. Motionärerna anser att en permanent lösning för finansiering av farledsavgifter måste tas fram som inte missgynnar sjöfarten jämfört med andra transportslag som miljödifferentieringen av farledsavgifterna måste öka. Det yrkas i motionen att regeringen ska uppdra åt Transportstyrelsen att återkomma med förslag på åtgärder för enklare regelverk och högre kostnadseffektivitet för svensk flagg (yrkande 5), att ska verka för att EU ska införa ett gemensamt fartygsregister med fastställda bemanningsregler (yrkande 6), att regeringen ska se till att tillämpningen av sjöarbetskonventionen tydligt och uttalat ska ingå i arbetet med Sveriges sjöfartsstrategi för framtiden (yrkande (7) och att regeringen ska se till att det i statliga upphandlingar och exportsatsningar ska ställas krav på att mänskliga rättigheter respekteras i såväl produktionsledet som transportledet (yrkande 8), samt att regeringen ska återkomma med förslag på system för farledsavgifter som främjar sjöfarten och ökar miljödifferentieringen av avgifterna (yrkande 10). I motion 2013/14:T455, framhåller (M) att konkurrensen i den internationella sjöfarten är hård. För att motverka att värdefull kompetens och arbetstillfällen försvinner behöver sjöfarten konkurrenskraftiga och hållbara förutsättningar. Motionären anger att bör ha likvärdiga skatteregler som konkurrerande länder i och betonar att det är bra att tonnageskatt utreds eftersom det skulle stärka den svenska konkurrenskraften. Vidare måste utbildningsplatser av främsta kvalitet tillförsäkras på högskolan samt en hög standard av fartygens konstruktioner och utveckling av ny teknik säkerställas, anger motionären. I motionen yrkas att regeringen ska överväga att se över villkoren för sjöfartens förutsättningar att vara konkurrenskraftig. I motion 2013/14:T476, yrkandena 1, 2, och 4–6 påpekar i och (båda S) att sjöfartsnäringen är en framtidsbransch och att handeln mellan världens länder ökar. är mycket beroende av sjöfart, av all import och export av gods sker via fartyg. Dess värre väljer rederierna att flagga ut för att få konkurrenskraftiga villkor. Motionärerna lyfter fram vikten av den svenska sjöfarten – inte minst ur ett internationellt perspektiv. De pekar på att driver viktiga hållbarhetsfrågor på den internationella arenan men att utan egen sjöfart tappar förutsättningar och trovärdighet för detta. Svensk sjöfart ger också svenska jobb och en stärkt kompetensbas samt skatteintäkter. Regeringens handlingsplan saknar politisk vilja och tillräckliga åtgärder, anför motionärerna. De påpekar att arbetsmarknadens parter har ett ansvar när det gäller den svenska sjöfartens konkurrenskraft. har gått med på kraftiga bemanningsrationaliseringar och att teckna särskilda men detta är inte tillräckligt på lång sikt, enligt motionärerna. Parterna har också uttryckt sin ambition att ta ansvar för att behålla svenskflaggade fartyg inom kollektivavtalets område, anger motionärerna. Främst handlar det om att fastställa en nivå för bemanningskostnaderna. För att skapa bättre förutsättningar för detta behöver det göras förändringar i inkomstskattelagen och socialförsäkringsbalken. Detta kan, enligt motionärerna, genomföras genom t.ex. att tillämpningsområdet för 183-dagars regeln för sjömän anställda på lastfartyg utvidgas som ansvaret för socialförsäkringar, pensioner m.m. helt lyfts över på parterna. Motionärerna yrkar att den nationella strategin för sjöfarten ska innehålla fyra prioriterade områden och mål: fler svenskflaggade fartyg, konkurrensneutralitet mellan transportslagen, att ska leva upp till sina internationella åtaganden samt att verka för att mänskliga rättigheter i den globala sjöfarten följs och stärks (yrkande 1). Det yrkas också att staten ska säkerställa ett forskningsanslag som möter utvecklingsbehov och möjligheter för sjöfarten på samma sätt som för övriga trafikslag (yrkande 2). Vidare yrkas att den svenska flaggan ska göras mer attraktiv för svenska och globala aktörer genom att regelverket förenklas samt att den svenska flaggan görs mer kostnadseffektiv (yrkande 4) och att åtgärder ska vidtas för att förhindra att rederier skapar brevlådeföretag och flaggar ut till register som är klassade som bekvämlighetsflagg (yrkande 5). Slutligen yrkar motionärerna att regeringen ska verka för att EU ska införa ett gemensamt fartygsregister där bemanningsregler slås fast samt att statsstöd enbart ska betalas ut till fartyg i detta register (yrkande 6) I motion 2013/14:T521 yrkande 18, lyfter m.fl. (MP) fram att sjöfarten är en viktig pusselbit för att lösa klimatproblemen. Motionärerna efterlyser fler satsningar som möjliggör att sjöfarten blir en del av klimatomställningen. Därför yrkas i motionen att en tonnageskatt ska införas i kombination med en omställningsfond för klimat- och miljö. Behovet av en inhemsk sjöfartsnäring bör ha en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring. är ett exportberoende land där av all utrikeshandel sker med fartyg. En väl fungerande sjöfart till och från svenska hamnar är därför, enligt utskottets mening, avgörande för svensk industri och dess möjligheter att konkurrera på världsmarknaden. Även om mycket av sjötransporterna sker med fartyg som seglar under annan flagg än svensk finns det skäl för en svenskflaggad fartygsflotta, bl.a. för att säkra möjlighet att påverka i miljö- och säkerhetsfrågor i internationella forum, att skräddarsy transporter i förhållande till industrins behov samt säkra framtida kompetensförsörjning. Den svenska sjöfartsnäringen skapar dessutom arbetstillfällen både direkt och indirekt och bidrar med skatteintäkter. Regeringens initiativ för en konkurrenskraftig svensk sjöfart Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har påbörjat ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete för att stärka den svenska sjöfarten. I dokumentet Svensk sjöfartsnäring – Handlingsplan för förbättrad konkurrenskraft (N2013.01) framgår en mängd åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas . Vidare har regeringen aviserat att den avser ta fram en maritim strategi vilket utskottet ser som angeläget. Detta kan enligt utskottets mening leda till att sjöfartspolitiken bidrar till att skapa tillväxt, välfärd och en god havsmiljö. Kompetensförsörjning inom sjöfartssektorn är av central betydelse för sjöfartsnäringens framtid. Därför är det bra att regeringen ger fler studenter möjlighet att genomföra de praktikperioder som krävs för sjöfartsutbildningarna genom att stötta och Linnéuniversitetet med ekonomiska medel som kompensation för studenters mönstringsresor till fartyg under utländsk flagg. Utskottet konstaterar att ersättningen har haft stor betydelse i form av att erbjuda studenter fler praktikplatser men också som symbolhandling som visar statens vilja att stödja utbildningarna genom att få fram fler praktikplatser. Det är givetvis viktigt att detta ingår som en del i en större strategi eftersom utflaggade fartyg kan ha svårt att erbjuda praktikplatser då dessa platser i första hand torde gå till studenter från flaggstaten. Vidare är det av stor vikt att position inom sjöfartsforskning bibehålls. har sjöfarten haft svag tillgång till forskningsmedel trots de stora behov som finns av att studera bl.a. fartygsbränsle och framtidens drivmedel. Därför välkomnar utskottet att , på uppdrag av regeringen, har avsatt särskilda medel, , till sjöfartsforskning. Som utskottet tidigare påpekat är det av synnerlig vikt att sjöfartsnäringens konkurrenskraft stärks. Sjöfarten är internationell till sin karaktär och det avspeglas inom alla dess delar, även arbetsrätten. är det viktigt att långt framskridna arbete inom arbetsrättsområdet bibehålls. Utskottet konstaterar att regeringen också har förklarat sig vara beredd att inbjuda arbetsmarknadens parter till överläggningar för att fördjupa diskussionen om svensk sjöfartsnärings konkurrenssituation om det efterfrågas. Enligt utskottet kan en utökad användning av (tillfälligt anställd personal) vara en väg för att närma kostnaderna för arbetskraft till förutsättningarna i omvärlden. Detta är dock en fråga för arbetsmarknadens parter att komma överens om. När det gäller införande av ett gemensamt EU-register förutsätter utskottet att regeringen även när det gäller sjöfart och arbetsrättsfrågor arbetar för att lyfta de frågor i EU som är viktiga ur svensk synvinkel. Utskottet konstaterar att det när det gäller arbetsrättsliga frågor finns flera viktiga aspekter att ta hänsyn till – inte minst vad arbetsmarknadens parter anser. Samspel med andra trafikslag Sjöfarten är ofta en integrerad del i en transportkedja för gods- eller personresor och utskottet ser därför att det är viktigt att samspelet mellan de olika trafikslagen är effektivt. har i pekat på behovet av att utnyttja transportsystemet på ett smartare och effektivare sätt. I utredningen framhålls att det finns potential att föra över delar av godstrafiken från landtransporter till sjöfart för att klara av de förväntade ökningarna av godstransporterna. Enligt behövs det effektiva landanslutningar och omlastningsmöjligheter för att åstadkomma detta. Utskottet vill framhålla att fokus i regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) var att skapa förutsättningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och i alla avseenden hållbart transportsystem med fokus på de viktigaste noderna och stråken där viktiga import- och exporthamnar och deras anslutningar ingår. Kapaciteten för sjöfarten påverkas av farlederna, hamnanläggningarna och landinfrastrukturen. För att förbättra möjligheterna för sjöfarten att avlasta infrastrukturen för landstransporter kan det behövas förbättringar av anslutningarna till hamnarna, t.ex. ökad bärighet, breddning av vägar eller förstärkta järnvägsanslutningar. Även i farlederna in till hamnarna kan åtgärder behövas, exempelvis muddring och utmärkning av inseglingsrännan. Den övervägande delen av godstransporterna till, från och inom sker i ett begränsat antal godsstråk. Utskottet anser därför att det är viktigt att de hamnar som ligger i de mest betydelsefulla transportstråken ska kunna vara effektiva noder i transportkedjan. Sjöfarten är i behov av regelförenklingar. Enligt utskottets mening är det rimligt att sjöfartens administrativa börda är jämförbar med övriga transportslags och utskottet ser därför positivt på att regeringen påbörjat arbetet med att se över möjligheterna till regelförenklingar bl.a. kopplade till fartygsregistret. I föreslår att trafiken ska bära sina egna samhällsekonomiska kostnader oavsett trafikslag. Regeringen har meddelat att den delar den uppfattningen. Även utskottet är av uppfattningen att varje trafikslag ska bära sina egna samhällsekonomiska kostnader och att detta ska avspeglas i de skatter och avgifter som tas ut. Därför är det positivt att regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att utreda transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatter och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och europeiska transportsektorn samt att ska ta fram kunskapsunderlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader. Utskottet vill betona vikten av att svensk sjöfart har goda konkurrensförutsättningar och liknande – i vart fall inte sämre – förhållanden jämfört med övriga . Detta gäller såväl skattefrågor som andra förhållanden för sjöfarten. En stor andel av aktörerna inom sjöfartsbranschen har lagt fram ett införande av tonnageskatt som en avgörande fråga för att behålla en svenskflaggad fartygsflotta. Utskottet hyser tilltro till de uppgifter som framkommit om att ett införande av ett system med tonnageskatt skulle kunna bidra till att stärka svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. Regeringen har initierat en utredning om införande av tonnageskatt och det är, enligt utskottets mening, nu viktigt att invänta resultatet av denna. Utskottet förutsätter att regeringen efter utredningens avlämnande återkommer med förslag till de förändringar som är nödvändiga och lämpliga för att stärka svensk sjöfart. Den ideella föreningen har tagit fram ett förslag till en bred maritim strategi, som bygger på den definition av det maritima klustret som används i EU:s maritima strategi. avlämnade Sjöfartsforum dokumentet Maritimt manifest – Jobb, kompetens, samhällsnytta där det slås fast vilka åtgärder som är nödvändiga för en stark svensk sjöfart. I dokumentet efterfrågas bl.a. en tydlig politisk målbild, en strategi för infrastrukturen så att sjövägar utnyttjas, konkurrensneutralitet, enkla regelverk och forskningsresurser. Utskottet instämmer i vikten av att ha en politiskt beslutad, långsiktig nationell strategi för att stärka den svenska sjöfartsnäringen. Sjöfartsforum fokuserar också särskilt på kustsjöfart, närsjöfart och inlandssjöfart. Avgörande är en helhetssyn på transportkedjan och ansvarstagande hos alla inblandade aktörer. Sjöfartsforum betonar att etablerade strukturer och synsätt måste förändras och avgiftssystemen göras om. Sjöfartsforum har också valt att arbeta med frågan om hamnarna som effektiva noder i transportkedjan. Så som det redovisats ovan pågår ett ambitiöst beredningsarbete inom med frågor som berör den svenska sjöfartens utveckling och konkurrenskraft. Regeringen har även i övrigt tagit flera viktiga initiativ för att möta sjöfartsnäringens behov. Utskottet finner därför att flertalet av motionsförslagen är, eller kan beräknas bli, väl tillgodosedda.