bet · H101MJU12 · 2014-02-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att granska kvaliteten på de frivilliga avsättningarna av skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör avbryta processen med utbyte av ersättningsmark från mot reservatsmark och skyndsamt granska och utreda ett fortsatt system med ersättningsmark som leder till ökad uppfyllelse av miljömål Levande skogar. 2013/14:MJ506 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omgående skydda skogliga värdekärnor mot avverkning och andra åtgärder som kan skada dem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett temporärt intensifieringsmoratorium i skogsbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska nyetablering och utveckla en strategi för riskhantering av invasiva främmande trädslag i skogsbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att gynna blandskog. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka kunskapen om skogens sociala värden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild satsning på tätortsnära och bostadsnära skog. 2013/14:MJ516 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av regelverket för slutavverkning så att man beaktar en möjlig och rimlig bevarandezon runt privata bostadshus. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 19 Motioner som bereds förenklat och (båda M) m.fl. (V) 3, 6 och 13 m.fl. (S) m.fl. (MP) ska vi debattera Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 12 Skogspolitik. Det behandlar 37 motionsyrkanden från allmänna motionstiden som tar upp en mängd olika skogliga frågor.De senaste åren har debatten om skogsfrågor varit ganska intensiv. Det är bra. Det är stora och viktiga frågor. När jag började sätta mig in i dessa frågor kunde jag aldrig drömma om att det fanns ett så stort engagemang från så många olika håll när det gäller just skogen. Jag har försökt träffa så många som möjligt med intresse för skog, och jag är imponerad av alla olika infallsvinklar, synpunkter, kunskaper och frågeställningar som man har delat med sig av.När det gäller skogens alla värden uppfattar jag att vi i mångt och mycket är ganska överens i utskottet. Vi ser alla skogens stora betydelse för naturen, för samhället och för den enskilde. Vi vill kunna utnyttja den fantastiska råvara som skogen är utan att äventyra dess framtid. Vi vill kunna lämna över skogen till nästa generation i samma eller bättre skick än den är . Vägen dit kan vi kanske se lite olika på emellanåt.När vi läser uppföljningen av miljökvalitetsmål Levande skogar ser vi att mer behöver göras. Uppföljningen visar att målet inte är möjligt att nå till 2020, och det är svårt att se en riktigt positiv utveckling. Det har vidtagits åtgärder för förbättring, såsom arbetet med dialog om miljöhänsyn, skogsbolagens öppna redovisningar av sina frivilliga avsättningar och ökade ambitioner att minska körskador.Det är naturligtvis viktigt att vi fortsätter att arbeta i riktning mot måluppfyllelsen, och vi har alla ett ansvar för att följa utvecklingen och arbeta för att de åtgärder som vidtas blir verkningsfulla och verkligen bidrar till det som vi vill uppnå. Vi vill kunna se i verkligheten att det tas tydliga steg framåt.För oss socialdemokrater är det en viktig fråga hur tillväxten i skogen ska kunna öka utan att miljöhänsynen minskar. Vi ser att efterfrågan på den förnybara skogsråvaran kommer att öka liksom användningsområdena för de olika komponenterna. Det utvecklas nya produkter som kan ersätta fossilbaserade produkter, och det måste vi ta till vara. Vi ser att det behövs mer rådgivning, vidgade kunskaper och utökad forskning. Vi ser att vi måste prioritera forskning inom de gröna näringarna och kanske även på andra sätt stödja utvecklingen framgent så att kan fortsätta vara i framkant i omställningen till ett hållbart samhälle.Vi menar att delar av den produktiva skogen borde kunna skötas med mer miljöhänsyn än vad som görs , och för att inte riskera en sämre tillväxt bör skogsvårdande insatser öka när det gäller till exempel gallring, röjning och återplantering. Vi vill arbeta för ett större användande av frivilliga skogsbruksplaner där den enskilda skogsägaren, inom ramen för sitt skogsbruk, stimuleras till att arbeta för en ökad biologisk mångfald. Det handlar om att öka kunskapen om naturvårdande insatser som går utöver hänsynskraven i skogsvårdslagstiftningen. Detta tycker vi huvudsakligen bör inriktas på små skogsägare.En annan viktig aspekt i skogen är tillgången till kompetent arbetskraft. Till syvende och sist är det ute i skogen det slutligen avgörs hur hög kvalitet det blir på olika åtgärder. Ju större kunskap som finns hos den som jobbar, desto bättre bör arbetet bli gjort, och risken för misstag blir mindre.Ordning och reda på arbetsmarknaden behövs för ett lyckosamt skogsbruk. Det bidrar också till att göra det attraktivt för unga människor att arbeta inom skogen.En annan viktig del för skogen är vattnet. Skogens vatten fyller många viktiga funktioner och är en förutsättning för den biologiska mångfalden. Därför måste vattenhänsyn bli en större del av den skogliga planeringen. Arbetet med att återskapa våtmarker, förbättra kantzoner och minimera körskador måste intensifieras.När det gäller skydd av skog ska vi självfallet uppfylla för biologisk mångfald och Nagoyaöverenskommelsen. För att uppnå detta på ett bra sätt måste vi arbeta med nya metoder och former. De förslag som finns från Miljömålsberedningen om att stärka de ekologiska sambanden i landskapet genom skydd av sammanhängande landskapsområden och förstärkning av den ekologiska representationen är bra.Det handlar dock inte bara om att uppfylla procentsatser. En viktig aspekt måste ändå vara kvaliteten på de områden vi har valt och väljer att skydda. Skogsägarnas frivilliga avsättningar är självklart värdefulla, och jag vill understryka att det frivilliga arbete som många skogsägare gör är beundransvärt. Men om vi ska räkna in frivilliga avsättningar som en del av måluppfyllelsen anser vi att det är viktigt att de lever upp till vissa kriterier vad gäller transparens, kvalitet och långsiktighet. finns inga garantier för att de frivilliga avsättningarna håller tillräckligt högt biologiskt värde eller för att de kommer att skyddas långsiktigt. Det saknas dokumentation över många av de områden som anses skyddade. Områden kan också flyttas, till exempel mellan skog som väntar på slutavverkning.I den uppföljning från som redovisas i betänkandet ser vi att ungefär en fjärdedel av de frivilliga avsättningarna har klassats som annat värde. Det innebär att de saknar utvecklade naturvärden och inte heller har förutsättningar för att utveckla sådana. Jag tycker i alla fall att det är lite bekymmersamt om sådan areal ska räknas in i måluppfyllelsen. Vi anser att om de frivilliga avsättningarna ska kunna räknas in i det nationella kvalitetsmålet Levande skogar och Nagoyamålet måste de vara kontinuerliga, kvalitativa och permanenta.Jag vill ändå än en gång understryka att vi ser positivt på att samverkan utvecklas kring frivilliga insatser och att detta är helt nödvändigt för att de skogspolitiska målen ska nås.Det ska bli intressant att se slutredovisningen av Kometprogrammet, som ska komma . Delrapporten från län pekar på att det delvis utvecklas positivt, men att programmets bidrag till måluppfyllelse är relativt lågt jämfört med måluppfyllelsen i områden utanför programmet. Kostnaderna för programmet är också fortsatt höga jämfört med motsvarande arbete i övriga delar av landet. Att samarbetet mellan myndigheter och markägare har förbättrats och att man bedömer att intresset för naturvård har förstärkts är naturligtvis positivt.När det gäller skogens sociala värden tycker vi att det kan tas med i skogsvårdslagens portalparagraf, men att det behöver kompletteras med ett mer konkret innehåll. Vi menar att ett exempel kunde vara ett regelverk utformat så att kommunerna i sina översiktsplaner och detaljplanering säkerställer tillgången till tätortsnära natur främst i anslutning till skolor och förskolor.Vad gäller vårt statligt ägda skogsbolag anser vi att det bör ges förutsättningar att ligga i framkant vad gäller att arbeta i riktning mot de skogspolitiska målen. Bolaget ska vara en förebild när det gäller balans mellan skogsbruk och naturvård.Frågan om ett nationellt skogsprogram tycker jag är spännande. har haft ett uppdrag att göra en förstudie som har presenterats. Det skulle vara intressant att få höra något om hur regeringsföreträdarna tänker kring detta. Själv anser jag att det kan finnas ett behov av ett sådant program, som bör tas fram i en så stor enighet som möjligt med fokus på prioriteringar och långsiktighet.I det betänkande som vi behandlar , fru talman, kan jag konstatera att de flesta av våra förslag lämnas utan åtgärd med hänvisning till det arbete som pågår i inför den proposition som ska överlämnas . Där bereder man de förslag som har lämnats från Miljömålsberedningen. Därför känner jag att det kanske inte finns så mycket mer att säga just , och jag ser fram emot den debatt om skogsfrågorna som vi kommer att ha i juni.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 2. Från skogen kan vi få en himla massa spännande produkter - biobaserade produkter som kan hjälpa oss att ta oss ur fossilsamhället. Mot denna bakgrund får jag ibland frågan om vi har råd att hålla på och pjoska så mycket med människor och miljö. Är vi inte nästan tvungna att plocka ut så mycket vi bara kan?Jag skulle vilja vända på frågan: Har vi råd att bedriva skogsbruket på det sätt vi gör ? Vore det inte ett enormt fattigdomsbevis om vi inte kan bevara de skogar som skänker oss så mycket glädje? Och har vi verkligen råd att äventyra den biologiska mångfalden i skogen?Ett intensivt skogsbruk kan vara lönsamt på kort sikt. Men vad händer om vi rubbar förutsättningarna för att bedriva skogsbruk ? Vi vet alla att klimatet kommer att förändras, och det kommer att påverka skogen i . Vågar vi satsa allt på ett kort och plantera långa rader med likadana träd? Eller vill vi satsa på en mångfald med olika arter och motståndskraftiga skogar där inte alla träd slås ut om det blir ett insektsangrepp, en stormfällning eller liknande? Vi vet inte exakt hur alla arter i skogen samspelar, men vi vet att de samspelar. Säkert kan vi utrota några av dem. Men vet vi vilka, och vågar vi ta risken? För mig är svaret enkelt: Att bevara den biologiska mångfalden i skogen är vår försäkring för ett produktivt skogsbruk som ger oss fina produkter också i framtiden.I dag tycks dock produktionsmålet ha tagit över i skogspolitiken, trots att miljö och produktion formellt ska vara jämställda. Produktionen är det inget fel på, men miljömålet Levande skogar är ett av de 14 av 16 miljömål som bedömer att vi kommer att missa med nuvarande politik.I den senaste miljömålsuppföljningen skriver man så här: Den totala förekomsten av värdefulla skogsmiljöer med beslutade eller planerade styrmedel kommer att vara 2020 för att en gynnsam bevarandestatus för alla skogsberoende arter ska kunna uppnås. minskar tillgången på vissa miljöer, och för andra är återväxten långsam trots förbättrade förutsättningar i form av återställningsåtgärder och skydd. Nivån på hänsyn är för låg för att kulturmiljöer och sociala värden ska kunna anses värnade såsom miljökvalitetsmålet anger. Verket skriver också att man inte kan se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Det här måste vi bära med oss när vi pratar skogspolitik i dag.Jag vill inte förringa att det finns många duktiga skogsbrukare som verkligen anstränger sig för att ta hänsyn till miljön när de brukar sin skog. Och visst finns det saker som har blivit bättre sedan skogsbruket var som mest exploaterande, men det skymmer inte det faktum att vi fortfarande inte klarar miljömålet för skogen och att inte ens kan se att det sammantaget går åt rätt håll.Visserligen ökar mängden död ved, liksom arealerna för gammal skog och äldre lövrik skog, om än från mycket låga nivåer. Arealerna formellt och frivilligt skyddad skog ökar successivt, om än i maklig takt. Men avverkas naturskogar som aldrig mer kommer tillbaka, och brister miljöhänsynen i delar av skogsbruket.Vad ska vi då göra för att nå miljömålet Levande skogar? recept är i korthet större hänsyn vid avverkningar, mer skog som brukas med mer skonsamma metoder, som hyggesfritt skogsbruk, och större arealer skyddad skog. Man lyfter också fram naturvårdande skötsel och åtgärdsprogram för hotade arter.Det är någonting som har tagit fasta på. I vår budget avsätter vi mer pengar för såväl skydd av skog som naturvårdsskötsel och åtgärdsprogram för hotade arter. Vi vill underlätta för hyggesfritt skogsbruk, bland annat genom en översyn av de föreskrifter som är anpassade för hyggesbruket och som skapat en osäkerhet bland de skogsbrukare som vill bruka sin skog utan hyggen. Vi vill förtydliga de hänsynsregler som gäller i skogsbruket och införa sanktioner för dem som bryter mot dem.Låt mig fördjupa mig lite. Olika arter har olika behov. En del gynnas av störningar som brand och översvämningar, och det är det ont om i dagens skogsbruk. De kan därför behöva aktiva insatser för att få bra förutsättningar. Andra gynnas däremot av att skogen får utvecklas mer eller mindre ostört, och där ska vi helt enkelt låta bli att hugga ned skogen. När en naturskog som haft evigheter på sig att utveckla sin mångfald av arter väl kalhuggits tar det enormt att få tillbaka den mångfalden, om det ens går. Det är därför oerhört angeläget att vi skyddar de kvarvarande naturskogar som vi har i stället för att utsätta dem för oåterkalleliga avverkningar. Det kräver att mer skog skyddas genom naturreservat eller frivilliga avsättningar, givet att avsättningarna lever upp till krav om kvalitet, transparens och långsiktighet. Det kräver också lagändringar så att det blir förbjudet att avverka eller på annat sätt skada skogliga värdekärnor, alltså särskilt viktiga och värdefulla områden i skogen. Därutöver krävs ett strategiskt arbete för att restaurera och återskapa skogstyper som det är brist på, till förmån för hotade arter som är beroende av de här miljöerna.I de skogar som brukas behöver vi mer skonsamma metoder. Hyggesfritt, där man inte avverkar allt på en gång utan tar lite i taget så att det alltid är ett skogstäcke kvar, är en sådan strategi. En annan strategi, som med fördel kan kombineras med hyggesfritt men inte måste göra det, är ha mer blandade skogar med ett större lövinslag i stället för dagens lite mer ensidiga barrplantager. Blandskogar har enligt forskningen en rad fördelar för många olika ekosystemtjänster, och dessutom är de mindre sårbara för klimatförändringar. Reglerna för såväl återplantering som gallring och röjning bör därför ses över för att bättre främja en större mångfald av arter där det finns förutsättningar på platsen.Alternativ till dagens trakthyggesbruk och barrplantager, och för den delen också fler naturreservat och större hänsyn i trakthyggesbruket, kan också främja skogens sociala värden och inte bara naturvärdena. Skogens sociala värden är alltså de värden som vi människor upplever när vi vistas i och vid den.Ibland känns det som att vi ställer människa mot natur på ett för mig konstlat sätt. Det är ungefär som att det enda sättet för människor att få någon glädje av skogen är att omvandla den till olika produkter och att mot det står någon sorts natur som vi inte har någonting med att göra. Självklart har i alla fall många av oss stor glädje av att kunna vistas i skogen. Det handlar inte om att vi ska välja om vi ska ha skogsbruk eller naturupplevelser, utan det handlar snarare om former och förutsättningar och avvägningen dem emellan. För egen del kan jag tänka mig att avstå från reklambladen i brevlådan om jag kan få vandra bland mossbevuxna stockar och lyssna på fågelsång och vindsus i träden.Men skogens sociala värden har glömts bort lite grann i skogspolitiken och skulle behöva lyftas in tydligare i skogsvårdslagen. Kommunerna har ett stort ansvar för att bevara de tätortsnära skogarna som betyder så mycket för människors välbefinnande, men här krävs också mer kunskap. kan stödja kommunerna i detta, och kan slutföra den inventering av skogar med höga sociala värden som påbörjades men sedan avbröts efter invändningar från näringen. Om de bara får i uppdrag att göra det här kan de sätta i gång igen. Dessutom vill vi gröna ha en särskild satsning på tätorts- och bostadsnära skogar.Det finns alltså mycket att göra för att få en skogspolitik som är hållbar såväl ekonomiskt som ekologiskt och socialt. ska regeringen komma med en proposition om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Det skulle kunna vara ett ypperligt tillfälle att styra upp ett och annat i skogspolitiken. Tyvärr blev Miljömålsberedningens förslag på skogsområdet, som ska vara ett av underlagen, väldigt svagt. Jag hoppas därför att allianspartiernas representanter, som sitter här mangrant trots den sena timmen, tar tillfället i akt att lyssna lite och ta inspiration från kvällens debatt och se till att plocka in lite grann av detta i den proposition som kommer.Jag vill ha en mer hållbar skogspolitik, och jag yrkar bifall till reservation nr 2. Merparten av yta är täckt av skog. Det möjliggör för de vilda djuren att leva fritt i naturen. Det öppnar för spännande upplevelser för oss människor, till exempel att plocka svamp och bär, jogga eller bara vara i skogen. Det möjliggör också för oss att få biomassa från skogen som kan hjälpa oss med den viktiga klimatomställningen.Skogen är en av de få platser i vårt samhälle där vi skyddas från vardagens stress och puls. Skogen kan också skapa fantastiska möjligheter för så kallad ekoturism, till exempel att människor från andra länder kommer hit och njuter av den svenska vildmarken. Allt det här är någonting att slå vakt om.Ärligt talat är jag mycket oroad över tillståndet i våra svenska skogar. bedömer i sin uppföljning av våra miljömål, precis som har konstaterats här av föregående talare, att vi inte kommer att uppnå våra 16 miljömål. 14 av dem uppnår vi åtminstone inte till 2020. Flera av de här miljömålen rör just våra skogar, inte minst miljömålet Levande skogar. Ett rikt växt- och djurliv och Levande sjöar och vattendrag är några andra exempel. Ska vi uppnå miljömålen, som är någonting som alla har kommit överens om, är det i den här församlingen som vi kan fatta beslut som kan göra att vi kommer närmare det. Det kan röra nya styrmedel, och det kan också röra vilka anslagsnivåer som vi ska ha för skydd av värdefull natur.I en ny undersökning från Världsnaturfonden ligger endast på 19:e plats bland EU-länderna när det gäller hur stor landareal som vi har skyddat. Det här är inte någon särskilt smickrande placering för att vara ett land som som vill värna miljön. Det finns många andra rapporter också från forskare från SLU, Artdatabanken, miljöorganisationer och frispråkiga anställda inom skogsindustrin som talar om att läget i de svenska skogarna är allvarligt. Trots det här allvarliga läget vidhåller regeringen att det är frivillighet under ansvar som ska gälla. Regeringen motsätter sig styrmedel som ska stärka den biologiska mångfalden, öka den sociala hänsynen och ta beslut som är långsiktigt hållbara.Trots att regeringspartierna har suttit vid makten fortsätter man att utreda det här området, och den stora favoritutredningen är förstås Miljömålsberedningen. Det är inte fel att utreda, men det som jag saknar är konkret handling, konkreta resultat, från regeringen.Därför måste vi här och fråga oss ifall det är långsiktighet och hållbarhet som prioriteras från regeringen. Vi måste också fråga oss: Behövs det inte ytterligare styrmedel och mer anslag för att skydda våra skogar och för att vi ska uppnå våra miljömål? Jag tycker också att vi måste fråga oss, och i synnerhet regeringspartierna: Är det fortfarande frihet under ansvar som ska gälla? Det är viktigt att diskutera frivillighet lite närmare. Principen inom skogspolitiken är att vi lämnar över ansvaret till skogsägarna. Det är de som ska uppnå våra miljömål. Men så gör vi inte på andra områden. Vi skulle inte säga att frivillighet ska gälla för de långväga lastbilstransporterna och att vi ska vädja till dem om att minska sina utsläpp. Vi skulle inte säga att frivillighet ska gälla för de stora industrierna och hoppas på att de ska minska sina utsläpp. Där har vi konkreta lagar, där har vi har styrmedel och där är det väldigt tydligt vad som ska uppnås. Men så är det inte inom skogen. Det är märkligt. Om vi vill uppnå våra politiska mål - våra miljömål är politiskt uppsatta mål - måste vi också kunna fatta beslut om det. Frivillighet räcker helt enkelt inte.Därför har vi i lagt en hel rad med konkreta förslag för hur vi ska kunna uppnå miljömålen och för hur vi ska kunna få ett hållbart skogsbruk. Jag skulle vilja ta upp några av dem här. Det första, och självklara, är att vi behöver mer resurser till skydd av skog. Vi i anslår nya resurser från statsbudgeten, men vi tycker också att det behövs en naturvårdsavgift på avverkningar. Det ska kosta lite att avverka, men då drar vi också in viktiga resurser för miljöarbete i skogen så att vi kan skydda mer mark.Vi vill även se till att de frivilliga och viktiga - vill jag säga - avsättningarna av skogsmark ska vara långsiktiga. Det ska vara avsättningar som har ett högt biologiskt värde.Dessutom vill vi främja hyggesfritt skogsbruk som till exempel kontinuitetsskogsbruk. Vi vill ha obligatoriska samråd med de berörda innan en slutavverkning. Det ska inte vara på det sättet att man lever vid en skog i 10 eller , åker på semester och finner att skogen är borta när man kommer tillbaka. Den är totalavverkad. De berörda måste få information. Man måste ha samråd, och man måste kunna komma överens.Det måste också finnas sanktioner mot dem som inte sköter sig i skogen.Det här är några exempel på hur vill ha ordning och reda i skogspolitiken, på hur vi ska kunna nå våra miljömål. Dess värre kan jag konstatera att regeringen fortsätter att förlita sig på principen om frivillighet. De fortsätter att utreda trots att vi redan nu vet på ett ungefär vad som behöver göras.Jag står bakom alla reservationer men för tids skull yrkar jag bifall till reservation 2. Jag kan konstatera att är lång som en fura. Jag fick alltså sänka talarstolen en smula här.Nu är vi åter i kammaren för att diskutera skogspolitiken - vårt gröna guld. gör vi det utifrån 37 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. De flesta känns igen . Det är motioner som efterlyser mer frihet inom skogsbruket och mindre politik; det är motioner som efterlyser mindre frihet inom skogsbruket och mer politik. Motionerna fångar på det sättet i mångt och mycket den huvudsakliga skiljelinjen inom skogspolitiken. Det handlar om synen på ägande- och brukanderätten, det handlar om synen på politikens roll och förmåga och det handlar i grund och botten om ideologi.Fru talman! Sedan jag sist debatterade skogspolitik här i kammaren har mycket hänt. Utanför har debattens vågor om tillståndet i skogen, om skogsvårdslagstiftningen, om skogsindustrins tuffa situation och om skogens framtida roll gått höga. Det välkomnar jag. När debattens vågor bryts mot varandra förs debatten framåt.Utvecklingen i skogen är i de flesta hänseenden positiv. ökar, skogsbrukets miljöhänsyn likaså, vilket bland annat de allt större frivilliga avsättningarna är ett tydligt bevis på. Ett annat tydligt exempel på skogsbrukets stora engagemang för såväl skogens sociala som ekologiska värden är det omfattande arbete som en lång rad skogliga aktörer har lagt ned inom ramen för dialogprojekt. Inom projektet har man diskuterat sig fram till målbilder för god miljöhänsyn.