bet · H101KU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Exempel kan vara interna analyser, föredragningspromemorior eller annat material som syftar till att informera internt i om händelser i bolaget. Senast i samband med att årsakten avslutas, dvs. ärendet läggs ad acta, tar man ställning till vilka dokument och uppgifter som ska finnas kvar i akten för arkivering. granskade utskottet regeringens styrning av (bet. 2009/10:KU20 s. 228 f.). Granskningen föranleddes av två granskningsanmälningar. Enligt den ena anmälningen fanns en motsättning i bolagsordningen för mellan det affärsmässiga och miljötänkandet. I den andra granskningsanmälningen hänvisades till att nyhetsrapporteringen om hade väckt frågor om hur regeringens klimat- och energipolitik egentligen såg ut och vem som drev den men också om styrningen av bolaget. Utskottet skickade i granskningsärendet ett antal frågor till . Som svar översändes till utskottet promemorior upprättade inom . I promemoriorna anfördes bl.a. att de instruktioner som finns för bolaget har sin grund i beslut och återfinns bl.a. i bolagsordningen. Vid årsstämman i bolaget överlämnas dessutom den s.k. ägarmappen. Denna innehåller bakgrund och motiv för bolagets bildande (där bl.a. beslut beträffande bolaget återges), bolagsordningen, statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande (dvs. Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande och Riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande) samt bolagets ekonomiska mål. Härutöver hade regeringen genom den löpande dialogen med bolaget erhållit information om bolagets situation och framfört sin syn på frågor som varit föremål för diskussion eller som regeringen funnit anledning att uppmärksamma. Vidare hade näringsministern tagit initiativ till ett arbete kring ny strategi för bolaget. Mot bakgrund av detta arbete uttalade ägaren vid bolagets årsstämma 2009 vilka frågor som ägaren såg ett behov av att bolaget särskilt skulle uppmärksamma. Regeringen tog initiativ till en tätare, tydligare och mer kvalitativ dialog med bolaget. Möten skedde vid behov, vilket betydde kvartalsvis, , eller med de personer som ansvarar för en viss fråga. Detta hade i sin tur medfört att styrningen har blivit mer aktiv. skedde t.ex. en regelbunden uppföljning av och diskussion kring mål och prioriterade aktiviteter. När det gällde ansvarsfördelningen mellan styrelse och ägare anfördes i svarspromemoriorna att enligt arbetsordningen för skulle styrelsen genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse. I arbetsordningen exemplifieras sådana 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. frågor som främst större strategiska förändringar i AB:s eller kon- cernens verksamhet och större förvärv, fusioner eller avyttringar men även be- slut som innebär att AB:s eller koncernens riskprofil eller balans- räkning förändras på ett avsevärt sätt. Det är styrelsen som har att bedöma i vilka fall samordningen ska ske inför ett visst styrelsebeslut. sida tolkades begreppet samordna som ett utbyte av information/synpunkter för att i frågor av avgörande betydelse nå ställningstagande som såväl styrelsen som ägaren kunde ställa sig bakom. Samordningen kan resultera i att ägaren instruerar bolaget att agera alternativt inte agera på ett visst sätt. statsrådet ansvarar för samordningen, och från bolagets sida ansvarar styrelse- Dessa kontakter dokumenteras i årsakten för bolaget eller i sär- Inför bolagets beslut att ingå ett s.k. kontrollavtal med dess helägda tyska dotterföretag genomfördes inte någon samordning med ägaren. deltog i det styrelsesammanträde då styrelsen fattade beslut om att ingå det s.k. kontrollavtalet. Vid exempelvis förvärv av Nuon samordnade styrelsen genom styrelseordföranden sin syn med ägaren. kontakter dokumenterades i årsakten för bolaget. Investeringsplaner är enligt svaren från typiskt sett en fråga för styrelsen att besluta om men kan diskuteras i den fortlöpande dia- logen med ägaren. I den dialogen hade regeringen framför allt tydliggjort äga- rens inställning i fråga om det uppdrag som styrelsen hade att iaktta vid sin förvaltning av bolagets angelägenheter. I den mån investeringsplaner utgör el- ler innefattar sådana frågor som styrelsen enligt arbetsordningen ska samordna med ägaren ansvarar styrelsen genom styrelseordföranden för att samord- Några riktlinjer för investeringar i kraftproduktion som är baserad på fossila bränslen, t.ex. kolkraft, finns inte. finns enligt promemoriorna agendor dokumen- terade i årsakten för de kvartals- och månadsvisa möten för informationsutby- ten som äger rum mellan företrädare för regeringen och bolaget. dessa möten resulterar i ställningstaganden och/eller instruktioner från ägarens sida dokumenteras dessa i årsakten eller i en särskild akt. dagliga kontakter som äger rum med bolaget är av mer löpande karaktär vid Ställningstaganden och instruktioner som görs inom ramen för dessa kontakter dokumenteras också i årsakten eller i särskild akt. Vidare anges i svaren att statens ägarrepresentant på lämnade instruktionen att skulle fokusera på (i) värdeskapande, lönsamhet och kostnadskontroll, (ii) den europeiska omställ- ningen till hållbara energisystem, samt (iii) att stärka varumärket så att det speglar de höga ambitioner som finns hos ägare och företagsledning. Detta framfördes i ett tal av statssekreteraren på stämman. ionen fastställdes inte av bolagsstämman genom beslut. Som svar på en fråga från utskottet om vad syftet var med att en av styrel- seledamöterna i var kansliråd vid enhet Statligt ägande anfördes att ägarens krav på insyn i verksamheten tillgodosågs 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. genom en sådan styrelsemedverkan och att den gav en möjlighet till aktiv förvaltning. Styrelsemedverkan medför även att styrelsen samlat får en för bolaget relevant kompetens. Denna medverkan fråntar dock inte styrelsen dess ansvar enligt arbetsordningen att genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren i frågor av avgörande betydelse. Det är styrelsen som helhet som ska besluta om en fråga är av avgörande betydelse och som följaktligen beslutar om någon samordning ska ske. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande. Utskottet vill inledningsvis erinra om sina tidigare uttalanden om att det ligger i sakens natur att det vid sidan av den formella styrningen förekommer underhandskontakter mellan staten som ägare och den direkta bolagsledningen, särskilt när staten är enda aktieägaren. påpekade 2004 brister i dokumentation och möjlighet till uppföljning beträffande styrningen. Utskottets granskning visar att enligt de riktlinjer som införts, förs till akten handlingar och uppgifter som avser den löpande förvaltningen, i den omfattning som krävs för att följa viktigare händelseförlopp, och övriga frågor som lett till ägarförvaltningens ställningstagande. Utskottet vill understryka vikten av god dokumentation, för att man så långt som möjligt ska kunna följa upp och i efterhand granska hur den löpande förvaltningen närmare har gått till. Från regeringens sida har framhållits att man inte detaljstyr bolagen utan fastställer principer och riktlinjer och att man velat komma ifrån att styrningen sker informellt och utan fullgod information. Granskningen ger vid handen att det också har skett en utveckling av styrningen – från mer av informell styrning till mer av formellt grundad styrning. Även de löpande kontakter som bolaget haft med departementet har ändrat karaktär. Möten av mer löpande art sker numera främst med ansvarig statssekreterare snarare , som varit fallet, direkt med näringsministern. Näringsministern håller sig underrättad och involveras framför allt när det gäller frågor av mer strategisk och övergripande inriktning. Dokumentation kring dessa möten har tillställts utskottet. Utskottet kan konstatera att det råder samstämmighet om att ledning och ledning haft tolv möten under den förre ordförandens tid, varav ministern och/eller statssekreteraren sammanträtt med styrelseordföranden vid tio av dessa tillfällen. Den s.k. samordningen är en särskild form av kontakt som enligt bolagsstyrelsens arbetsordning ska ske när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden, som t.ex. när riskprofilen förändras på ett avsevärt sätt. Granskningen visar att någon sådan samordning med näringsminister , som alltid sker på begäran av styrelseordföranden, inte ägde rum under den tidigare styrelseordförandens tid. Enligt vad som framkommit under utfrågningarna skedde dock samordning om processen som ledde fram till det s.k. kontrollavtalet med tidigare näringsminister. Någon ytterligare samordning i ärendet med den nuvarande näringsministern bedömde därför den dåvarande ordföranden inte vara nödvändig. Utskottet konstaterar dock att dokumentation kring denna tidigare samordning saknas. Utskottet kommer att följa den fortsatta utvecklingen av regeringens arbete med dokumentationen. Det finns dock anledning att nu peka på att dokumentationen över ett möte inte behöver utgöras av mötesanteckningar, utan kan det, beroende på vad som är lämpligt i det aktuella fallet, vara tillräckligt med annan dokumentation, t.ex. i form av OH-bilder som visats vid mötet. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Utskottet anser att vad som framkommit i ärendet inte ger utskottet skäl till någon annan bedömning än att ministerns agerande i fråga om styrningen av står i överensstämmelse med gällande regelverk. I en reservation (S, MP, V) anfördes bl.a. att näringsminister inte kunde undgå kritik för att hon brustit i att aktivt följa bolaget så som det krävs för förvaltningen av bolaget och för att det i allt väsentligt saknades dokumentation kring innehållet i kontakterna mellan bolaget och . granskade utskottet ägarförvaltningen av statliga bolag avseende rutiner för samordning och ägarrepresentation (bet. 2010/11:KU10 s. 46 f.). Utskottet anförde bl.a. att uppgifter om kontakter mellan ägarförvaltningen och bolaget bör föras till och bli kvar i akten i den omfattning som krävs för att i efterhand kunna följa viktigare händelseförlopp, detta även om kontakterna är sådana att de inte direkt kräver ett ställningstagande från ägarens sida. granskade utskottet (bet. 2011/12:KU20) regeringens styrning av bl.a. i fråga om ersättning till vissa ledande befattningshavare. Granskningen gav inte anledning till något uttalande av utskottet. Interpellationer och skriftliga frågor I en interpellation (ip 2012/13:297) till finansminister undrade (S) följande: Kände och finansministern till de varningar som förelåg inför Nuonaffären? Vilken bedömning gjorde finansministern i så fall av relevansen i dessa varningar? Vilket råd gav finansministern till statsministern och de partiledare som gav klartecken för affären? Liknande frågor ställdes till statsminister i en interpellation (2012/13:277) av Per (MP) till statsministern. Vilken information fick statsministern om Nuonaffären innan den genomfördes? Gav statsministern i förväg sitt godkännande till affären? Avser statsministern att ändra organisationen inom för att bättre hantera stora statliga företagsaffärer? Motsvarande fråga om statsministern hade känt till och godkänt affären ställdes av (S) i en interpellation (ip. 2012/13:278) till statsminister . Som svar på interpellationerna anförde statsrådet bl.a. följande i kammaren . Av aktiebolagslagen följer att ett bolags styrelse ansvarar för och fattar beslut i samtliga bolagsfrågor som inte ägaren på bolagsstämma givit särskilda anvisningar om. Det ankommer därmed på styrelsen att ta det fulla ansvaret för förvaltningen av bolagets angelägenheter och att bedöma bolagets risker och ekonomiska ställning. Mot denna bakgrund har regeringen inte fattat något beslut avseende förvärv av Nuon. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. Enligt statens ägarpolicy är de statliga bolagens styrelser skyldiga att inför särskilt viktiga avgöranden samordna sin syn i dessa frågor med företrädare för ägaren. Det är också styrelsens ansvar att bedöma i vilka fall som samordning bör ske. Även om samordning skett med ägaren är det alltjämt styrelsen som fattar och ansvarar för bolagets beslut. förankring med ägaren inför bolagets förvärv av Nuon skedde genom att styrelsen samordnade sin syn på förvärvet med ägaren, som i detta fall företräddes av och dess departementschef. Till stöd för sin bedömning av förvärvet av Nuon hade ägaren i huvudsak två underlag, dels ett underlag från ett strategiarbete där större förvärv utvärderades, dels ett underlag från en oberoende konsult som gjort en bedömning av ett marknadsmässigt prisintervall för Nuon för förvärvet. Till grund för den senare konsultens bedömning låg olika värderingsmetoder, exempelvis diskontering av framtida förväntade vinster, noterade bolags marknadsvärde samt genomförda köp och försäljningar av jämförbara bolag inom energisektorn. Sammanfattningsvis har således ägaren inför förvärvet av Nuon erhållit viss information från i en löpande ägardialog och även tagit fram ett eget underlag för att bilda sig en uppfattning om det föreslagna förvärvet. Däremot har regeringen inte fattat något beslut om förvärv av Nuon. Detta beslut fattades av bolagets styrelse. Beslutet var dock förankrat hos ägaren genom ansvarigt statsråd, och därmed får regeringen anses informerad. I en skriftlig fråga (2012/13:674) till statsministern undrade frågeställaren (S) om statsministern avsåg att ta något initiativ till förändringar av rutiner och arbetsformer i eller för det så kallade inre kabinettet med anledning av de obesvarade frågor och oklarheter som fanns kring Nuonaffären? I en skriftlig fråga (2012/13:676) till statsrådet uppger samme frågeställare följande. Vid en presskonferens kring har statsrådet lämnat följande uppgift: Beslutet att förvärva Nuon fattades av . Det togs inte av regeringen. De stämde av med som ställde relevanta kontrollfrågor. Hon var informerad, därmed kan man säga att regeringen var informerad, men hon stämde inte av med de andra partiledarna. frågade mot bakgrund av vilka fakta och argument statsrådet hävdade att statsministern och partiledarna inte var informerade om Nuonförvärvet. Som svar på de båda frågorna skrev statsrådet följande. Det var som fattade beslutet om förvärvet av Nuon. Av aktiebolagslagen följer att ett bolags styrelse ansvarar för och fattar beslut i samtliga bolagsfrågor som inte ägaren på en bolagsstämma givit särskilda anvisningar om. Styrelsen för samordnade sin syn med ägaren innan Nuon förvärvades. Informationen skedde genom att bolaget hade kontakt med ansvarigt statsråd, som var dåvarande chefen för . Genom att ansvarigt statsråd var informerat om styrelsens beslut får regeringen anses ha varit informerad. Ansvarigt statsråd ställde relevanta kontrollfrågor, bland annat om kunde klara avkastningen om de gjorde denna investering. Mot bakgrund av det 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. positiva svaret från styrelsen på denna fråga fann statsrådet inte skäl att ifrågasätta den eniga styrelsens bedömning. Det så kallade inre kabinettet är ett forum för diskussioner mellan partiledarna och där fattas inte formella beslut. Det i den ena frågan nämnda dokumentet från återspeglar inte hur information i frågan delades inom . Inget regeringsbeslut fattades kring förvärvet och det skedde inte heller någon information till övriga partiledare före förvärvet. har ett nytt uppdrag. Statens ägarpolicy har utvecklats och är ett tydligare ramverk än vad som var fallet. Bland annat har rutinerna för styrelsens samordning med ägaren inför särskilt viktiga avgöranden förtydligats. Detta står i kontrast till oklarheterna kring förvärv under tidigare socialdemokratiska regeringar. För en aktiv ägare sker en löpande dialog med bolagen via ordföranden. Regeringen arbetar kontinuerligt med att skärpa rutinerna och effektivisera styrningen av de statligt ägda bolagen. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder. I en interpellation (ip. 2012/13:510) frågade (S) statsminister om han var informerad om Nuonaffären. Interpellanten hänförde sig bl.a. till uppgifter i om att tvingats betala ränta på den resterande betalningen för Nuon och om att det fanns hemliga avtal. besvarades interpellationen av statsrådet . Han anförde bl.a. följande. Inledningsvis vill jag klargöra att regeringen inte fattat något beslut avseende förvärv av Nuon. Det följer av aktiebolagslagen att bolagets styrelse ansvarar för bolagets förvaltning. Styrelsen fattar, med beaktande av eventuella särskilda anvisningar från bolagsstämman, beslut i samtliga bolagsfrågor där stämman inte är exklusiv beslutsfattare. Styrelsen för samordnade sin syn med ägaren innan Nuon förvärvades. Informationen lämnades av bolaget vid kontakt med det ansvariga statsrådet, som var dåvarande chefen för . Genom att ett ansvarigt statsråd får information får regeringen anses bli informerad. Det ansvariga statsrådet ställde relevanta kontrollfrågor, bland annat om kunde klara avkastningen med denna investering. Mot bakgrund av det positiva svaret från styrelsen på denna fråga, och budskapet i rapporter som beställts från externa rådgivare, fann statsrådet inte skäl att ifrågasätta den eniga styrelsens bedömning. Eftersom något regeringsbeslut inte fattades kring förvärvet lämnades inte information till övriga partiledare före förvärvet. Vidare uppgav statsrådet i interpellationsdebatten bl.a. följande. Att genom hemliga avtal skulle ha förbundit sig att inte göra förändringar i Nuon är heller inte sant. Det är kort och gott felaktigt. Man kan till och med se att det har annonserats fler uppsägningar i än i . Var den informationen kommer ifrån vet jag inte. Den är inte sann. Det har också visat sig i praktiken. Dessutom är det väldigt vanligt vid sådana här stora affärer att företag delfinansierar stora investeringar med lån. Så ser dagens affärsliv ut. Att väljer denna form tillsammans med Nuon är inget konstigt. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. När det gäller informationsfrågan sade jag på en pressträff att jag har talat med berörda personer angående informationsfrågan. Jag har kommit fram till att bolagets styrelse hade kontakt med ansvarigt statsråd, . Hon ställde kontrollfrågor som var relevanta. Hon tog också fram externt material för detta, som var alldeles utmärkt, och bildade sig en uppfattning. När bolaget kunde svara lugnande på hennes frågor fann hon inte skäl att motsätta sig affären. Jag sade då, och hävdar fortfarande, att övriga partiledare inte var informerade. Vad gäller logg har jag ingen förklaring mer än att vår bedömning är att den inte ger en representativ bild av verkligheten. Dessutom kommer hela saken att granskas av KU. Då utgår jag från, , att även statsministern kommer att bli kallad och få svara på frågor där. Det är heller inget konstigt med det. Vid frågestund svarade näringsminister på en fråga från (S) om statsministern haft kännedom om eller godkänt Nuonaffären. Näringsministern svarade följande. Som frågeställaren vet var jag inte statsråd i den regering som handhade Nuonaffären. När styrelsen för skulle analysera och därefter genomföra förvärvet informerade man självklart dåvarande näringsminister och och därmed hela regeringen. , som jag då var ledamot i, granskade detta förlopp under förra mandatperioden och kom fram till att det regelverk som fanns följdes. Om statsministern har varit informerad kan han nog själv bäst svara på. Vid statsministerns frågestund frågade (S) varför statsministern godkände förvärvet av Nuon. Statsminister svarade bl.a. följande. Jag ska ge samma svar som jag har givit i alla andra sammanhang: Regeringen har inte fattat något beslut om detta; det har gjorts i . Det är förankrat i regeringen via då ansvarigt statsråd, . Detta har hon redogjort för. Jag ifrågasätter om det är möjligt att som Socialdemokraterna nu gör i kampanjer framställa det som att 97 miljarder därmed har gått förlorade. Jag skulle tycka att det vore intressant om kunde redogöra för hur har kommit fram till denna siffra, att vi skulle ha förlorat 97 miljarder. Jag tror att det är för tidigt att säga något om detta. Nuon är en del av , och avkastningen har gått upp. Man måste se till mer än pris. I satt den tidigare socialdemokratiske näringsministern . Då blir onekligen frågan tillbaka till Socialdemokraterna: Finns det inget ansvar alls hos för detta beslut? Före förvärv av Nuon förekom i massmedier artiklar om planer på att förvärva ett annat europeiskt bolag. publicerades på en artikel med rubriken leading candidate to buy Essent-paper. 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. att det tyska bolaget var främsta kandidat att ta över det holländska Es- Svenska var bl.a. ett av de bolag som deltog i budgivningen på De holländska bolagen sökte enligt artikeln utländska I en annan artikel publicerad på 2009 med rubriken , losing Essent, may lead charge angavs bl.a. att den svenska kraftgruppen kommer att bli en stark utmanare för att ta över en andel i det holländska Nuon. På publicerades en artikel med rubriken växer i . I artikeln angavs att statliga Vatten- fall siktar på att växa i genom uppköp av andra el- och energiprodu- Ett första steg skulle kunna vara att förvärva den holländska konkur- renten Nuon, enligt artikeln. I en artikel publicerad på webbplats med rubriken in bid talks uppges att tidningen on Sunday rapporterade, utan att uppge källor, att det brittiska kraftbolaget samtal om ett eventuellt upp- köpserbjudande från svenska konkurrenten . bud på var en reservposition i fall bolaget inte lyckades att köpa en andel i holländska Nuon. I en artikel publicerad på Dagens Industris webbplats med rubriken intresserar angavs bl.a. att Vat- tenfall, efter att ha förlorat budgivningen om att få köpa det nederländska kraftbolaget , pekades ut som en av budgivarna till nästa stora affär på den europeiska elmarknaden. Det var en andel om av energipro- duktionen och försäljningen inom kraftkoncernen som slogs för att förvärva, enligt artikeln. I en artikel från TT med rubriken delar ut 6,9 miljarder, som publicerades bl.a. på Dagens Nyheters webbplats , angavs bl.a. att det hade förekommit uppgifter om att skulle vara intresserat av att köpa det nederländska företaget . I en artikel från TT med , bl.a. publicerad på Af- tonbladets webbplats anges att mitt under fi- nanskrisen gjorde en av de största affärerna i svensk företagshistoria – Neder- ländska Nuon köptes för nästan . köp av Nuon har kommenterats i tidningsar- tiklar samt i radio och tv. I en artikel på Svenska Dagbladets webbplats uppges att tidningen tagit del av okända dokument som styrker att den dåva- rande näringsministern informerades om detaljerna om planer. Tidningen uppger att i en promemoria skri- ven av en tjänsteman vid ägarenhet varnades för att köpet av Nuon inte ens skulle leva upp till Tidningen hade fått veta att promemorian byggde på en ana- lys av tjänstemän. Enligt tidningen skickades även ett 3 VISSA FRÅGOR OM REGERINGENS ANSVAR FÖR FÖRVALTNINGEN OCH STATLIGA BOLAG M.M. e-postmeddelande från en tjänsteman på departementet bl.a. till bolagets dåvarande finanschef och till statens representant i . I e-post- meddelandet angavs enligt tidningen att borde klara ett förvärv på i storleksordningen , men att även det priset skulle sätta press på koncernens lönsamhet. Tidningen uppger också att det i promemorian till hänvisades till ett oberoende utlåtande som ägarenheten beställt från investmentbanken . I en annan artikel på Svenska Dagbladets webbplats uppges att den dåvarande näringsministern bekräftar för tidningen att hon inför affären tog del av en promemoria från ägarenheten på .