bet · H101KrU9 · 2014-06-09 00:00:00 — De hänvisar till vad de anförde i sin ovan nämnda reservation och anser att kulturutskottet ska tillstyrka motionsyrkandet. har ingen annan uppfattning än justitieutskottet i fråga om de aktuella motionsyrkandena. Motion 2013/14:Kr16 (S) yrkandena 10 och 11 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för ungdomars inflytande. Jämför reservation 19 (S, V). I propositionen lämnar regeringen bedömningar i syfte att stärka ungdomars demokratiska värderingar. Bland annat bör, enligt regeringen, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ges i uppdrag att i samarbete med sprida kunskap på kommun- och landstingsnivå om ett barn- och ungdomsperspektiv samt om metoder för dialog med barn och unga. bör utvecklas till ett forum för regeringens samlade dialog med representanter för ungdomsorganisationer. Rådet bör fylla funktionen att skapa bättre förutsättningar för ungdomspolitikens genomslag på alla berörda områden. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor bör vidare, enligt regeringen, fördela bidrag till kommuner och landsting som arbetar med att utveckla innovativa strategier, system och metoder för att stärka ungas inflytande i den lokala demokratin. Myndigheten bör därtill inleda ett arbete med stöd för unga politiker i syfte att fler unga kvinnor och unga män ska ta på sig uppdrag som förtroendevalda och motverka att unga politiker väljer att lämna sina uppdrag . Regeringen bedömer vidare att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor bör fördela medel till organisationer inom det civila samhället för verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar samt fördela stöd till organisationer som verkar för att förebygga att individer dras in i våldsbejakande extremistmiljöer och stöder avhopp från sådana miljöer. bör, enligt regeringen, ges i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial till huvudmän och skolor i syfte att informera om förutsättningarna för att öppna skolans lokaler för föreningar. Regeringen anför vidare att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor bör stärka arbetet med politisk information i skolan i samband med genom att sprida det stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskola om hantering av politisk information och närvaro av politiska partier i skolan som myndigheten tagit fram. Myndigheten bör också fördela stöd till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet i Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014 samt genomföra skolval 2014 i samband med Europaparlamentsvalet och de nationella allmänna valen 2014. I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 35 föreslås att ges i uppdrag att i sin bidragsgivning prioritera projekt initierade av organisationer som tydligt arbetar med att motverka all sorts intolerans inom områdena demokrati, kultur, mångfald, integration, internationalisering, kulturutbyte och unga människors delaktighet. I motion 2013/14:Kr230 av i (S) yrkande 1 betonas föreningslivets betydelse för att stärka medvetenheten om demokrati bland unga. I motionen uttrycks oro dels för att unga i tappar demokratiskt inflytande, dels för att ungas syn på demokratin i sig har förändrats i negativ riktning. Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:Ku1, rskr. 2008/09:83). En del i det föreslagna målet för ungdomspolitiken är att ungdomar ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Det är viktigt att ungas kunskaper, synpunkter och erfarenheter tas till vara som en resurs i den demokratiska processen. Det genomförs omfattande insatser för att främja ungdomars inflytande. Som exempel kan nämnas statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationer, Allmänna arvsfondens bidrag samt uppdrag som lämnats till bl.a. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , och . Det finns enligt utskottets bedömning inte skäl till något initiativ från sida. Motionerna 2013/14:Kr339 (S) yrkande 35 och 2013/14:Kr230 (S) yrkande 1 avstyrks därmed. Utgångspunkten för kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska målen som presenterades i propositionen Tid för kultur och som beslutades av (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken bl.a. särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Regeringen har tre övergripande prioriteringar för sin kulturpolitik. En av dessa är barns och ungas rätt till kultur. Kultur är viktigt för barns och ungas utveckling och lärande. Kunskap och insikt om den egna kulturen är också en förutsättning för att bättre förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Utvärdering av satsningen Skapande skola Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utvärdering och uppföljning av satsningen Skapande skola med hänvisning till att utvärderingar och uppföljningar redan gjorts. Jämför reservation 20 (S, V). Regeringen införde 2008 reformen Skapande skola, en satsning på mer kultur i skolan. Skapande skola uppgår nu till och når drygt 715 000 elever i hela landet i grund- och grundsärskola samt förskoleklass. I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 15 begärs en fördjupad utvärdering av Skapande skola. Motionärerna efterlyser en fördjupad bild av vad insatserna har lett till för elever och kulturskapare. En fördjupad utvärdering bör ske i samarbete mellan och Myndigheten för kulturanalys. Samma begäran återfinns i kommittémotion 2013/14:Ub569 yrkande 19 av m.fl. (S). Satsningen Skapande skola inrättades 2008 för att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. Anslaget 1:3 Skapande skola (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17) uppgår 2014 till . Bidrag fördelas av i enlighet med förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och riktas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål när det gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet med satsningen är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskoleklass och i årskurs 1–9 med utgångspunkt i skolans kulturuppdrag som i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet anges som en del i skolans måluppfyllelse. Bidraget syftar också till att öka tillgången till kulturens alla uttrycksformer för eleverna och öka möjligheterna till eget skapande. fördelade 2012 sammanlagt till 252 kommuner och 126 fristående skolor. beviljade bidrag till 369 ansökningar inom ramen för . Ansökningarna omfattar drygt 770 000 elever. har i enlighet med uppdrag av regeringen följt upp Skapade skola-satsningen. I uppföljning Skapande skola – en nulägesanalys (skriftserie 2012:2) beskrevs former för barns och ungas möte med konst och kultur och former för det egna skapandet. Uppföljningen visade även hur barns och ungas delaktighet och inflytande har utvecklats. Inom ramen för uppföljningen genomfördes två enkätundersökningar, dels till kommunerna, där man bl.a. tittade på elevernas delaktighet, dels till de kulturinstitutioner som har deltagit i satsningen. uppföljning av bidraget visade att 2 174 skolor och sammanlagt 280 000 elever i årskurs 4–9 genomförde Skapande skola-projekt under /11. De huvudmän och kulturaktörer som har varit involverade i satsningen har varit övervägande positiva till satsningen. Huvudmännen angav att insatserna hade bidragit till ett förbättrat samarbetsklimat på skolorna och till att elevernas självkänsla och självförtroende hade stärkts. har haft i uppdrag att i samråd med sprida goda exempel på hur skolor har arbetat framgångsrikt med satsningen Skapande skola som en del av undervisningen. Syftet har varit att visa på konkreta tillvägagångssätt i undervisningen för att öka det pedagogiska värdet av Skapande skola. Myndigheten för Kulturanalys presenterade sin rapport skola – en första utvärdering (2013:4). I rapporten lyftes framgångar för bidraget men även behov av utveckling. Bland annat nämndes att delaktigheten både hos elever, lärare och rektorer kan utvecklas och att förutsättningarna för att långsiktigt arbeta med konst och kultur i skolan behöver förbättras. Utvärderingen baserades på en forskarstudie bestående av intervjuer med sammanlagt 150 berörda kommunala samordnare, rektorer, lärare, elever, kulturaktörer och representanter från berörda myndigheter. I rapporten konstaterades att satsningen Skapande skola når av alla skolbarn i . Samtliga kommuner har sökt och beviljats medel för kultur i skolan från , men små kommuner har svårare att ta för sig. Utvärderingen visar också att Skapande skola fungerar bra i de skolor där verksamheten även i övrigt fungerar väl och där det finns engagerade rektorer och lärare som är vana att arbeta med kultur i skolan. Utskottet har behandlat frågan om en fördjupad utvärdering av Skapande skola ett flertal gånger tidigare, i betänkandet Kultur och fritid för barn och unga (bet. 2012/13:KrU5). Utskottet vill understryka den betydelse som satsningen Skapande skola har. Genom satsningen Skapande skola ges barn oavsett förutsättningar möjlighet att ta del av kulturella upplevelser och till eget skapande. Satsningen leder till en ökad samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Vidare bidrar den till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande och till en ökad måluppfyllelse i skolan. Det är av stor betydelse att barn och unga har förutsättningar och möjligheter att skapa och kommunicera med hjälp av olika uttrycksformer, såsom bild, sång och musik, drama, rytmik, dans och rörelse. Detta lyfts fram i skolans läroplaner. Skapande skola ska vara ett komplement till det skolan redan har i uppdrag att göra, och bidraget från Skapande skola-projekt ersätter inte kommunens ordinarie uppdrag enligt läroplanen (förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). Utskottet erinrar också om den verksamhet som bedrivs inom ramen för den kommunala kultur- och . Utskottet vill understryka kulturens betydelse för skolarbetet och anser att konst och kultur är faktorer som kan bidra till elevernas skolresultat. Det är en uppgift för rektorer och lärare att bidra till att integrera konst och kultur i skolan. Kulturens långsiktiga betydelse för skolarbetet bör föras fram både inom kulturpolitiken och utbildningspolitiken. Utskottet konstaterar att ett flertal uppföljningar av Skapande skola har genomförts. Utskottet noterar vidare att dessa uppföljningar visar att satsningen Skapande skola har fått ett starkt genomslag i landets kommuner. Utskottet uppfattning är att nya satsningar, särskilt av sådant genomgripande slag som satsningen Skapande skola, givetvis bör följas upp noga. Utskottet menar dock att så sker. Utskottet finner därför inga skäl att ställa sig bakom motionsyrkanden om ytterligare uppföljning och utvärdering av satsningen Skapande skola och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Kr339 (S) yrkande 15 och 2013/14:Ub569 (S) yrkande 19. Översyn av musik- och Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av musik- och . Jämför reservation 21 (S). I kommittémotion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 9 framhålls behovet av en översyn av musik- och kulturskolorna. I motionen framhålls vikten av att på nationell nivå följa utvecklingen av musik- och . Ett sådant uppdrag bör därför ges till i samarbete med Kommuner och Landsting och . Den svenska musik- och är , styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala resurser och avgiftsintäkter. Statliga medel och statligt regelverk saknas för den kommunala musik- och . Den kommunala startade som en del av folkbildningstanken, men det var först som den kommunala blev allmänt förekommande. breddades till att även omfatta annan estetisk verksamhet. Cirka 363 000 elever går i musik- och , vilket gör att är ett av de länder som utbildar flest musik- och kulturskoleelever. Statens kulturråds rapport och ungas kultur (Kulturen i siffror 2010:1) visar att antalet elever i musik- och kulturskolorna varit relativt och pendlat mellan som högst 380 000 barn 2006 och som lägst 340 000 barn 2000. bildades (SMoK) där av landets kommuner är medlemmar. SMoK arbetar bl.a. med opinionsbildning, mediekontakter och faktainsamlande samt anordnar kurser, konferenser och utbildningar. SMoK sammanställer statistik om musik- och i en årlig nulägesrapport. Nulägesrapporten visar att allt fler barn och ungdomar deltar i verksamheten, att kommunerna ökar utbudet, att mer resurser tillsätts och att fler kommuner slopar avgifterna för . finns det kommunalt finansierade musik- och kulturskolor i 283 av totalt 290 kommuner. deltog runt 208 000 barn i ämneskurser. Medräknat övrig skolverksamhet och projekt så når kulturskolorna över 400 000 barn. Efterfrågan är stor och köerna är ofta långa i kommunerna. Endast sju kommuner saknar musik- och kulturskolor. Terminsavgifterna varierar kraftigt mellan kommunerna. Medelavgiften är per termin . var sex kulturskolor avgiftsfria, 2013 har de blivit tio. Högst terminsavgift i landet är . I samband med behandlingen av regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet behandlade utbildningsutskottet en motion från med förslag bl.a. om att skollagen borde ändras så att det klart skulle framgå att det ska finnas kultur- och musikskolor i alla kommuner. anförde då bl.a. följande (bet. 2009/10:UbU21 s. 118): Utskottet delar uppfattningen att kultur och musik är viktiga för att utveckla elevernas personlighet och intressen. Musik- och kulturskolorna fyller en viktig uppgift, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. Utskottet menar att skolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov och intressen är stora. Avgifterna för musik- och kulturskolorna varierar kraftigt mellan kommunerna. Utskottet anser dock att detta är en angelägenhet för kommunerna. behandlade likalydande motioner om en översyn av musik- och vid förra . Utskottet underströk då betydelsen av Skapande skola-satsningen som infördes för hela . Utskottet menade att skolor och kommuner, inom ramen för denna satsning, har möjlighet att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan (bet. 2012/13:KrU5). Utskottet konstaterar inledningsvis att den svenska musik- och är en angelägenhet. Verksamheten styrs av kommunala beslut och bedrivs med kommunala resurser. Musik- och spelar en stor roll för barns och ungdomars möjligheter att själva få pröva på musik och andra kulturformer. Det mervärde som här skapas är svårt att mäta. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta upp ett exempel inom musik- och , El Sistema, en kör- och orkesterskola, ursprungligen från , där man arbetar med musiken som verktyg för ett socialt hållbart samhälle. El Sistemamodell startade i och har vuxit och finns runt om i landet. Metoden bygger bl.a. på att individen utvecklas i gruppen, i samspelet och i interaktion med sina medmusikanter. Stor vikt läggs vid att barnet ska få utveckla sitt engagemang och förstå sig själv i relation till gruppen. Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete med att utveckla den kommunala musik- och sker bl.a. inom organisationen där av kommunerna är medlemmar. SMoK arbetar bl.a. med opinionsbildning, mediekontakter och faktainsamlande samt anordnar kurser, konferenser och utbildningar. Som ovan nämnts sammanställer SMoK årlig statistik om musik- och i kommunerna. SMoK samarbetar med Kommuner och Landsting i bl.a. ett gemensamt projekt, Kulturskola 2030, som presenterades på . Man har bl.a. tittat närmare på hur stor betydelse musik- och har för kulturlivet och hur viktig den är för barn och ungdomar. Musik- och kulturskolorna är en av landets största satsningar på barn- och ungdomskultur. Utskottet konstaterar att som musik- och kulturskolorna är välbesökta och uppskattade verksamheter saknas större uppföljningar av vad verksamheten innebär för eleverna. Utskottet menar att det mot denna bakgrund vore intressant med en nationell uppföljning, inte minst kan det vara intressant att belysa relationen mellan musik- och kulturskolorna och satsningen Skapande skola. Utskottet vill också peka på den möjlighet att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan som Skapande skola och musik- och tillsammans innebär. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 9. Nationell strategi för musik- och Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell strategi för barns och ungas kulturutövande och ett yrkande om en nationell strategi för musik- och . Jämför reservation 22 (S, MP, V). m.fl (V) begär i motion 2013/14:Kr310 yrkande 2 en nationell strategi för barns och ungas kulturutövande. I motionen framförs att en sådan strategi bl.a. bör innehålla en plan för barns rätt till kulturutövande, högskoleutbildning och personalförsörjning, kompetensutveckling och ett nationellt för statistik, samordning och kvalitetsutveckling. I motion 2013/14:Kr274 av (S) föreslås att staten i samarbete med och Kommuner och Landsting bör utarbeta en nationell strategi för kultur- och musikskolor. En nationell strategi bör, menar motionären, bl.a. innehålla en plan för barns rätt till kulturutövande och behovet av forskningsbaserad verksamhetsutveckling. Det bör vidare finnas en plan för hur personalförsörjningsfrågan ska lösas liksom därmed sammanhängande frågor om bl.a. utbildning av pedagoger inom högskolan och behörighets- och kompetensutvecklingsfrågor. Det behöver vidare inrättas ett nationellt för frågor som rör musik- och (statistik, samordning, kvalitetsutveckling) och avgiftsfrågan behöver ses över. Som utskottet har anfört ovan bedrivs ett omfattande arbete för att utveckla musik- och , där bl.a. och Kommuner och Landsting är viktiga aktörer. I sammanhanget kan också nämnas att 29 statliga kulturinstitutioner fick i uppdrag att utforma strategier för sina barn- och ungdomsverksamheter för åren 2012–2014. En uppföljning av arbetet pågår inom . Det finns enligt utskottet inte skäl att utveckla någon nationell strategi på området. Hur verksamheten ska utformas och genomföras är i första hand en uppgift för respektive huvudman. Motionerna 2013/14:Kr310 (V) yrkande 2 och 2013/14:Kr274 (S) avstyrks. Avgifter inom musik- och Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om begränsningar av avgifterna inom den kommunala musik- och med hänvisning till att detta är en angelägenhet. Jämför reservation 23 (S, V). m.fl (V) anför i motion 2013/14:Kr310 yrkande 1 att regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att tillhandahålla kulturskola och hur detta kan finansieras. I motionen framförs att alla barn från alla familjer bör ges möjlighet att delta i verksamhet. För att detta ska bli möjligt vill motionärerna att avgifterna tas bort. I motion 2013/14:Kr210 av m.fl. (S) anförs att den kommunala musik- och bör vara tillgänglig för alla barn och att kommunerna ska erbjuda kultur- och musikskola med hög kvalitet och låga eller inga avgifter. I motion 2013/14:Kr291 av och (båda S) framhålls behovet av att se över kommunernas möjligheter att erbjuda musik- och kulturskola med hög kvalitet till låga eller inga avgifter. Det är därför viktigt att statsbidragen till kommunerna utformas så att barns och ungas möjlighet att delta i musik- och verksamhet underlättas och att segregationen i samhället motverkas. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9) att en fritidspeng för barn i ekonomiskt utsatta familjer införs, och avsatte för detta ändamål . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2013/14:SoU1, rskr. 2013/14:125). Regeringen lade fram proposition 2013/14:168 Fritidspeng för barn i hushåll med försörjningsstöd, med förslag till ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) i syfte att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta familjer att delta i organiserade fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn. Förslaget innebär i huvudsak att hushåll med barn i årskurs 4–9 ska ha rätt till ersättning från för barnets deltagande i fritidsaktiviteter (s.k. fritidspeng) om hushållet vid ansökan har försörjningsstöd och har haft försörjningsstöd . Fritidspengen ska ersätta kostnader för fritidsaktiviteter som är ledarledda och regelbundna. Regeringen ska meddela föreskrifter om vilket belopp fritidspengen får uppgå till. Lagförslaget föreslås träda i kraft . biföll regeringens förslag (bet. 2013/14:SoU26, rskr. 2013/14:273). Det är angeläget att alla barn oavsett förutsättningar ska ges goda möjligheter att få uppleva professionell kultur och att utveckla det egna skapandet. Utskottet är medvetet om att avgifterna för musik- och kulturskolorna varierar mellan kommunerna och konstaterar också att det är sannolikt att avgifterna påverkar bredden i deltagandet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att alla barn ska kunna ta del av musik- och kulturskolornas utbud. Utskottet noterar också att SMoK i sin utvärdering konstaterat att tio kommuner nu är avgiftsfria. Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare (bet. 2012/13:KrU5). Utskottet menade då att avgifterna inom den kommunala musik- och är en angelägenhet för kommunerna. Utskottet har ingen annan uppfattning nu än att detta är ett kommunalt ansvar. Inom ramen för kommunernas ansvar ligger att fördela medel till olika verksamheter. Utskottet vill också peka på systemet med fritidspeng som beslutade om. Utskottet anser inte att motionerna 2013/14:Kr310 (V) yrkande 1, 2013/14:Kr210 (S) och 2013/14:Kr291 (S) bör leda till något initiativ från . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att kulturskolorna ska vara tillgängliga för alla. Jämför reservation 24 (S, SD, V). I motion 2013/14:Kr295 av m.fl. (S) anförs behovet av att verka för att kulturskolorna ska vara tillgängliga för alla (yrkande 1). För att alla barn ska få möjlighet att ta aktiv del av kulturaktiviteter bör det säkerställas att alla hinder på grund av ekonomiska och sociala faktorer liksom funktionsnedsättningar undanröjs. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fått i uppdrag att genomföra en tematisk analys om unga kvinnors och mäns fritid och organisering och inom detta område särskilt fokusera på unga kvinnors och mäns möjligheter till organiserade fritidsaktiviteter och egen organisering på lokal nivå. Analysen ska belysa situationen för unga kvinnor och män, unga hbt-personer, unga med funktionsnedsättning, unga nyanlända och ungdomar som bor i socioekonomiskt utsatta områden samt genomgående ha ett jämställdhetsperspektiv. Utifrån analysen och kartläggningen ska Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor lämna förslag som berör de områden som behöver förbättras. Utskottet har i flera sammanhang uttalat att det är angeläget att alla barn oavsett förutsättningar ska ges goda möjligheter att få uppleva professionell kultur och att utveckla det egna skapandet och att musik- och här fyller en mycket viktig uppgift. Detta inkluderar självfallet även barn och unga med funktionsnedsättning. Det finns enligt utskottet inte skäl för något initiativ från sida med anledning av motion 2013/14:Kr295 (S) yrkande 1 som därmed avstyrks. Insatser inom idrottspolitiken och friluftspolitiken Utskottets förslag i korthet