bet · H101AU7 · 2014-03-26 00:00:00 — Rätten att kombinera ersättning från a-kassan med inkomster från en bisyssla är enligt i motion 2013/14:A331 av m.fl. viktig för människors möjligheter att ha en fot kvar i arbetslivet, även om de förlorar det jobb de har sin huvudsakliga försörjning ifrån. Partiet anser därför att kravet att en bisyssla ska ha utförts för att godkännas i kombination med arbetslöshetsersättning bör sänkas (yrkande 14), förslagsvis . och (S) uppmanar i motion 2013/14:A383 regeringen att se över möjligheterna att få fler att våga starta nya företag. Motionärerna föreslår att man med hjälp av en månatlig ersättning, ett riskkapitalstöd, skulle kunna hjälpa entreprenörer att våga satsa fullt ut på företaget. Systemet skulle fungera på ungefär samma sätt som a-kassan, och företagarna skulle få ersättning i . Utskottet kan inledningsvis konstatera att alliansregeringen har varit mycket aktiv och tagit åtskilliga initiativ när det gäller att göra det tryggare och enklare att vara företagare. I Trygghetssystem för företagare (prop. 2009/10:120) lämnades ett stort antal förslag som syftade till att underlätta övergången från anställning till företagande, förbättra etablerade företagares situation och göra det mindre riskfyllt för företag att anställa. De förändringar som infördes i innebar bl.a. en tydligare definition av företagarbegreppet, utökade möjligheter till tillfälligt uppehåll i näringsverksamhet, tydligare regler för sammanläggning av inkomster från näringsverksamhet och anställning och mer förmånlig inkomstberäkning av dagsförtjänsten för företagare. Utskottet välkomnade förslagen som också antogs av en enig riksdag (bet. 2009/10:AU3, rskr. 2009/10:275). Utskottet noterar att föreslår ett antal större och mindre förändringar som partiet anser skulle underlätta för företagare. Till de större förändringarna hör förslaget att ge egenföretagare rätt till arbetslöshetsersättning om ansökan om sjukpenning avslås förutsatt att alla övriga villkor uppfylls. Som utskottet tolkar förslaget skulle det handla om att sänka kravet på den arbetssökandes arbetsförmåga för att han eller hon ska bedömas stå till arbetsmarknadens förfogande, från dagens . Syftet vore som förslaget får förstås att harmonisera bestämmelsen med sjukförsäkringens krav på arbetsförmåga, vilka är indelade i fjärdedelssteg och där alltså en fjärdedel av heltid motsvarar . Utskottet kan konstatera att frågan tangerar den ovan behandlade situationen för personer som får tre fjärdedels sjukersättning. Som redovisats ovan finns det i socialförsäkringsbalken bestämmelser om att ansvarar för att särskilda insatser ska göras för att personen ska kunna få en anställning motsvarande den återstående arbetsförmågan, som skulle kunna vara tillämpliga i vissa av de fall som förslaget berör. Utskottet anser emellertid att en generell sänkning av kravet på arbetsförmåga från 17 , dvs. med , inte är rimlig i ljuset av att arbetslöshetsförsäkringen är tänkt att vara en omställningsförsäkring. Utskottet noterar att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen bl.a. har i uppdrag att redovisa och analysera samspelet mellan samt konsekvenserna av en ökad harmonisering av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna, samt att i sitt arbete beakta och utforma sina förslag även från ett företagarperspektiv. Den andra större förändringen som föreslår är att minska antalet avstängningsdagar i sanktionstrappan från 45 till exempelvis 20 stycken, när en egenföretagares verksamhet upphör, eftersom en företagare redan löper en ökad ekonomisk risk. Utskottet har förståelse för argumentet att en företagare som kämpar mot vikande lönsamhet i vissa situationer skulle kunna drabbas av ett extra stort ekonomiskt bortfall, eftersom företagets svaga ekonomi påverkar ersättningsnivån i försäkringen. Utskottet konstaterar att de nya reglerna för sanktioner i försäkringen sammantaget är mildare än det tidigare systemet och att de endast varit i kraft ett drygt halvår. Det framstår enligt utskottets mening som nödvändigt att avvakta hur praxis utvecklar sig innan eventuella förändringar i systemet kan bli aktuella. föreslår också två mindre förändringar som tar sikte på särskilda situationer med anknytning till företagare i försäkringen: dels situationen för medhjälpande makar i mindre lönsamma företag, dels situationen för styrelseledamöter i sociala företag. Utskottet kan konstatera att båda förslagen tidigare utretts av Utredningen om trygghetssystemen för företagare (2008:89), men att förslagen som utredningen lämnat i dessa delar inte lett vidare till någon proposition. Utskottet står fast vid sin tidigare framförda uppfattning (senast i bet. 2013/14:AU2) att sociala företag kan spela en viktig roll i arbetsmarknadspolitiken. kan underlätta inträdet i arbetslivet för de människor som bedöms ha svårast att klara konkurrensen på den reguljära arbetsmarknaden. Vidare kan de sociala företagen enligt utskottets uppfattning bidra till att integrera människor i samhället och arbetslivet. Genom sociala företag kan även möjligheter öppnas för de personer som står längst från arbetsmarknaden att bli entreprenörer och företagare. Utskottet välkomnar därför att regeringen bedriver ett aktivt och framåtskridande arbete när det gäller sociala företag och dessa företags roll inom arbetsmarknadspolitiken, bl.a. i form av en handlingsplan, en handbok om samarbetet mellan företag och myndigheter och ett främjandeuppdrag till . Utskottet noterar också att sociala företag har uppmärksammats positivt i bl.a. betänkande (SOU 2012:31). Mot den ovan angivna bakgrunden ser utskottet inte ett behov av något tillkännagivande från sida, eftersom regeringen redan har uppmärksammat frågorna. Utskottet har (senast i bet. 2012/13:AU6) behandlat frågan om bisyssla i försäkringen. Utskottet har då konstaterat bl.a. att förlängningen av perioden för att en bisyssla ska kunna kombineras med arbetslöshetsersättning gjordes i samband med att normalarbetstidens beräkning ändrades. Syftet var att främja en god förankring på arbetsmarknaden, och förändringen bör ses i samband med regeringens övriga reformer för att få fler i arbete, minska utanförskapet och göra det enklare att vara företagare. Utskottet ser ingen anledning att ompröva sina tidigare ställningstaganden i denna del. När det slutligen gäller förslaget om ett s.k. riskkapitalstöd kan utskottet konstatera att förslaget förefaller ha stora likheter med det redan existerande stödet vid start av näringsverksamhet. Utskottet ser inte att det skulle finnas något behov av ett nytt, snarlikt stöd. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Sf203 (MP) yrkandena 6, 9 och 10, 2013/14:N210 (MP) yrkande 22, 2013/14:A331 (V) yrkande 14 och 2013/14:A383 (S). Förtroendevaldas villkor i försäkringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förtroendevaldas villkor i arbetslöshetsförsäkringen. Jämför särskilt yttrande 6 (V). Förtroendevaldas rätt till arbetslöshetsersättning för tid med arvoderade förtroendeuppdrag är inte uttryckligen reglerad i . Dagens hantering av ersättningssökande med förtroendeuppdrag bygger i stället på ett meddelande från dåvarande (AMS meddelande 17/95) samt på arbetslöshetskassornas beslut och förvaltningsdomstolarnas avgöranden. Meddelandet gäller i första hand politiska uppdrag och delar in förtroendeuppdrag i årsarvoderade uppdrag av större omfattning och sammanträdesarvoderade uppdrag av mindre omfattning. Grundtanken i meddelandet är att årsarvoderade förtroendeuppdrag av större omfattning betraktas som förvärvsarbete, medan sammanträdesarvoderade uppdrag av mindre omfattning inte gör det. Denna uppdelning ska enligt meddelandet gälla både vid prövningen av rätten till arbetslöshetsersättning och då uppdraget bedrivs under pågående arbetslöshet. tillkännagav för regeringen vad utskottet anfört om a-kassa och förtroendeuppdrag (bet. 2004/05:AU4, rskr. 2004/05:181). Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen överlämnade betänkandet Pensionärers och förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2013:64). Kommitténs förslag innebär bl.a. att den tid den sökande har varit tjänstledig eller avstått från att arbeta i egen verksamhet för att utföra förtroendeuppdrag som i lag berättigar till ledighet, ska räknas som tid med förvärvsarbete vid prövning av rätt till ersättning och vid fastställande av arbetslöshetsersättning. Förslaget innehåller även en bestämmelse om att tiden med förtroendeuppdrag i vissa fall kan vara överhoppningsbar vid prövningar av rätt till ersättning och vid fastställandet av arbetslöshetsersättning. anser enligt vad som anförs i motion 2013/14:A331 yrkande 15 av m.fl. att nya regler bör utarbetas i syfte att stärka fackligt och politiskt förtroendevaldas rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Partiet menar att den tid som en person varit tjänstledig för förtroendeuppdrag ska räknas som tid med förvärvsarbete vid prövning av rätt till och fastställande av ersättning. Det bör även införas en bestämmelse om överhoppningsbar tid i de fall man blir av med sin anställning men för tillfället avstår från att söka a-kassa på grund av att man har ersättning från pågående förtroendeuppdrag. Även i ett antal enskilda socialdemokratiska motioner berörs frågan om arbetslöshetsersättning för förtroendevalda. I motion 2013/14:A216 av och (S) om arbetsvillkoren i föreslås att politiska och fackliga uppdrag som ersätts med arvode under anställning ska räknas som arbetad tid vid beräkningen av normalarbetstid och dagpenning i ett arbetsvillkor. (S) vill enligt motion 2013/14:A229 möjliggöra alla medborgares rätt att ha ett politiskt uppdrag. Motionären menar att dagens regler gör det omöjligt att förena politiska uppdrag med tillfällig ersättning från arbetslöshetskassorna. I motion 2013/14:A318 av i m.fl. (S) om a-kassans regler för arbetslösa med politiska förtroendeuppdrag menar motionärerna att dagens tillämpning av regelverket med innebörden att den som har ett arvoderat politiskt uppdrag inte får ersättning när han eller hon har förbrukat sina omgående bör ändras. I motion 2013/14:A273 av m.fl. (S) om fackliga förtroendeuppdrag och a-kassa föreslås att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag i enlighet med den parlamentariska socialförsäkringens förslag i denna del. Även motion 2013/14:A308 av m.fl. (S) ägnas åt förtroendevaldas villkor för a-kassa. Motionärerna föreslår att den tid för fackliga förtroendeuppdrag som ersätts med förlorad arbetsförtjänst ska räknas som arbetad tid vid beräkningen av arbetslöshetsersättning. Att människor engagerar sig politiskt eller fackligt eller på andra förtroendeposter i det civila samhället är enligt utskottets mening en omistlig del av den svenska demokratin. Möjligheten att ta ett förtroendeuppdrag måste komma alla till del och får inte begränsas till dem som redan är etablerade i samhället och på arbetsmarknaden. Engagemang i form av ett förtroendeuppdrag ska därför inte innebära ett ekonomiskt risktagande för den enskilde utan tvärtom stimulera till nya engagemang. Utskottet beklagar mot denna bakgrund att frågan om förtroendevaldas rätt till ersättning i arbetslöshetsförsäkringen har varit utan tydlig rättslig lösning under en mycket . Förtroendevaldas ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringen är inte reglerad i lag eller förordning, vilket har lett till otydlighet i hanteringen. Nuvarande praxis baserar sig på ett meddelande från dåvarande . Över lag är dock vägledning och rättspraxis på området begränsade. Det har gjort det svårt för den enskilde att förutse de ekonomiska konsekvenserna av att ha ett förtroendeuppdrag. uttalade därför i ett tillkännagivande till regeringen att det fanns skäl att närmare överväga frågan om ersättningsrätt för personer med förtroendeuppdrag och att regeringen skulle återkomma till i frågan. Frågan har också utretts två gånger utan att få en tillfredsställande lösning. Det är därför enligt utskottets mening mycket välkommet att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lämnat ett enigt förslag till reglering av förtroendevaldas rätt till ersättning i arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2013:64). Utgångspunkten för kommitténs förslag för förtroendevalda är att förtroendeuppdrag, i motsats till dagens hantering, inte kan jämställas med förvärvsarbete och därmed inte ge rätt till arbetslöshetsersättning. Vissa förtroendeuppdrag har dock bedömts vara så viktiga för samhällets funktion att de i lag berättigar till ledighet från anställning för att den förtroendevalde ska kunna fullgöra uppdraget. Det rör sig bl.a. om uppdrag som riksdagsledamot, förtroendevald i kommun eller landsting, fackligt förtroendevald, skyddsombud och nämndeman. Utredningen anser att enskilda som åtar sig dessa förtroendeuppdrag bör skyddas även i arbetslöshetsförsäkringen. De föreslagna reglerna innebär att det är den sysselsättning som den förtroendevalde är ledig från för att fullgöra uppdraget som skyddas, inte förtroendeuppdraget i sig. Syftet är att säkerställa att förtroendeuppdraget inte påverkar den sökandes situation vid arbetslöshet. Den tid den sökande har varit tjänstledig, eller avstått från att arbeta i egen verksamhet, för att utföra förtroendeuppdrag som i lag berättigar till ledighet ska därför räknas som tid med förvärvsarbete vid en prövning av rätt till ersättning och vid fastställandet av arbetslöshetsersättning. Utredningens förslag innehåller även en bestämmelse om att tiden med förtroendeuppdrag i vissa fall kan vara överhoppningsbar vid prövningen av rätt till ersättning och vid fastställandet av arbetslöshetsersättning. Det gäller i de fall anställningen eller det egna företaget upphör men förtroendeuppdraget fortlöper och den sökande därför inte ansöker om arbetslöshetsersättning i samband med den ordinarie sysselsättningens upphörande. Även i denna reglering är utgångspunkten att den sökande vid arbetslöshet ska befinna sig i samma situation som han eller hon hade gjort om den sökande inte hade åtagit sig förtroendeuppdraget. Utskottet noterar att utredningens förslag har remitterats och att remisstiden löper ut . Utskottet ser positivt på utredningens förslag och utgår från att regeringen återkommer med ett initiativ som beaktar förslaget och remissutfallet. Med det anförda får motion 2013/14:A273 (S) anses väsentligen tillgodosedd. Något nytt initiativ från får därmed inte anses nödvändigt, och motionen kan därmed avslås. Även motionerna 2013/14:A216 (S), 2013/14:A229 (S), 2013/14:A308 (S), 2013/14:A318 (S) och 2013/14:A331 (V) yrkande 15 avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Aktivitetsrapporter för personer med aktivitetsstöd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om aktivitetsrapporter för personer med aktivitetsstöd. Jämför reservation 13 (V). trädde ett system med s.k. aktivitetsrapporter i kraft (prop. 2012/13:12, bet. 2013/14:AU6, rskr. 2012/13:173). Enligt propositionen skulle en skyldighet för den sökande att med jämna mellanrum skriftligen i en aktivitetsrapport redovisa vilka åtgärder han eller hon vidtagit för att ta sig ur arbetslösheten underlätta den offentliga arbetsförmedlingens kontrollarbete och myndighetens möjligheter att identifiera sökande som har behov av extra stöd i sitt arbetssökande. Att utan godtagbart skäl underlåta att lämna en aktivitetsrapport till den offentliga arbetsförmedlingen inom utsatt tid är enligt 43 § 2 en sådan misskötsamhet som vid ett första tillfälle leder till en varning av den arbetssökande. Om sökanden missköter arbetssökandet vid upprepade tillfällen inom samma ersättningsperiod, ska han eller hon stängas av från rätt till ersättning och till slut helt förlora rätten till ersättning. konstaterar i motion 2013/14:A327 av m.fl. att arbetslösa i detalj måste redovisa sin aktivitet till Arbetsförmedlingen i s.k. aktivitetsrapporter för att inte mista sin rätt till a-kassa. Partiet anser att det är ett beslut som tagits på tvivelaktiga grunder och som innebär ett slöseri med såväl de arbetssökandes som arbetsförmedlarnas tid. noterar att regeringen i budgetpropositionen skriver att den avser att utöka kravet på aktivitetsrapporter till att också omfatta dem som har aktivitetsstöd. Det innebär enligt partiets mening ytterligare byråkrati och pappersarbete på bekostnad av kvalificerat förmedlingsarbete och seriöst jobbsökande. De regler om aktivitetsrapporter som trädde i kraft bör därför inte utvidgas till att även gälla sökande med aktivitetsstöd; i stället bör reglerna avskaffas (yrkande 2). Utskottet kan konstatera att introduktionen av de s.k. aktivitetsrapporterna som arbetslösa ska använda för att styrka att de är aktivt arbetssökande inledningsvis innebar en betydande ansträngning för arbetslöshetskassorna. Enligt IAF:s inledande rapport om Arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas implementering av regeländringarna i arbetslöshetsförsäkringen var den bild som myndigheten och kassorna förmedlade om implementeringsarbetet positiv fram till att det nya regelverket trädde i kraft (IAF 2013:25). Trots det uppstod vissa problem med tillämpningen av regelverket, bl.a. eftersom Arbetsförmedlingen skickade 28 657 underrättelser, i jämförelse med 293 underrättelser samma månad året innan. Ökningen var betydligt större än den prognos som gjordes inför regelförändringarna. Utskottet kan konstatera att huvuddelen av denna kraftiga ökning berodde på att Arbetsförmedlingen var skyldig att skicka underrättelser även för sådana arbetssökande som inte begärde ersättning. Utskottet välkomnar därför att regeringen skyndsamt har gjort en ändring i 21 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkringen som tillåter arbetslöshetskassorna att meddela Arbetsförmedlingen om en sökande får eller begär arbetslöshetsersättning. Ändringen möjliggör den nya tekniska lösning som Arbetsförmedlingen har tagit fram tillsammans med Arbetslöshetskassornas (), vilken innebär att a-kassorna fortsättningsvis endast kommer att behöva hantera underrättelser som avser personer som faktiskt får ersättning. Ändringen kommer att minska administrationen hos a-kassorna. SO uppskattar enligt vad regeringen redovisat att den nya lösningen innebär att a-kassorna fortsättningsvis kommer att behöva hantera hälften så många underrättelser som . Utskottet noterar i sammanhanget också att SO kraftigt reviderat ned sin prognos för hur många ersättningstagare som riskerar att mista sin ersättning enligt den nya sanktionstrappa som infördes med aktivitetsrapportsystemet. Det är enligt utskottets mening positivt att många av de inledande administrativa problem som systemet med aktivitetsrapporter brottats med förefaller vara övergående. Utskottet anser nämligen till skillnad från att en viktig del av den reform som genomfördes var att den arbetssökandes eget ansvar för att få ett arbete förenklades och tydliggjordes. Det egna ansvaret är en viktig i det omställningssystem på arbetsmarknaden som arbetslöshetsförsäkringen är en del av. Aktivitetsrapporterna innebär att den arbetssökande ges möjlighet att redovisa sina sökaktiviteter på ett regelbundet och strukturerat sätt, i syfte att förenkla den offentliga arbetsförmedlingens kontrollarbete och skapa ökade möjligheter att identifiera sökande som har behov av extra stöd i sitt arbetssökande. Aktivitetsrapporterna frigör också tid för arbetsförmedlare att ägna sig åt att förmedla arbete i stället för att föra in uppgifter från de arbetssökande. Mot denna bakgrund ser utskottet ingen anledning till att avskaffa aktivitetsrapporterna i försäkringen. Utskottet noterar liksom att regeringen i budgetpropositionen aviserade att den avsåg att harmonisera åtgärdsreglerna i aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen med reglerna för arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet noterar vidare att regeringen överlämnade en lagrådsremiss om ändringar i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär att IAF får utvidgad möjlighet att behandla personuppgifter, eftersom regeringen enligt lagrådsremissen har för avsikt att införa nya åtgärdsregler inom aktivitetsstödet och ge IAF ett tillsyns- och uppföljningsansvar för åtgärderna. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Utskottet anser, till skillnad från , att ett eventuellt förslag från regeringen bör avvaktas innan det är möjligt att ta ställning till innehållet i ett sådant förslag. Med det anförda avstyrks motion 2013/14:A327 (V) yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Grundläggande principer för försäkringen, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A223 av m.fl. (S), 2013/14:A282 av och (båda S), 2013/14:A304 av m.fl. (S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 28, 2013/14:So624 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:A222 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:A331 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:A357 av (M) och 2013/14:A365 av m.fl. (MP) yrkande 2. En väl fungerande, frivillig och solidariskt finansierad omställningsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Rätt utformad kommer en sådan arbetslöshetsförsäkring att möjliggöra en nödvändig strukturomvandling, ge dem som förlorar jobbet ekonomisk trygghet, stimulera efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverka press nedåt på lönerna samt upprätthålla arbetslinjen. För att arbetslöshetsförsäkringen ska kunna leverera alla dessa viktiga delar i vår arbetsmarknadsmodell måste försäkringen förbättras rejält. Regeringen har kraftigt försämrat försäkringen, vilket kan tolkas som ett steg mot att avveckla de gemensamma trygghetsförsäkringarna och öppna för ett system med privata tilläggsförsäkringar. Försämringarna av arbetslöshetsförsäkringen har inte haft någon annan effekt än att kraftigt äventyra och minska människors ekonomiska trygghet. Regeländringarna har också gjort att många är helt eller delvis arbetslösa utan att få rätt till ersättning. Vi vill slå vakt om den svenska modellen, med ersättningar i socialförsäkringarna som går att leva på. Målet är att arbetslöshetsförsäkringen ska vara attraktiv för alla, både den som löper hög risk att bli arbetslös och den som löper låg risk. Vi anser att det behövs en omfattande översyn av arbetslöshetsförsäkringen för att komma till rätta med de problem som regeringens försämringar av försäkringen skapat. har lönerna ökat med . har regeringen sänkt taket för den högsta dagpenningen. Gapet mellan löner och ersättningar till arbetslösa blir allt större. När vi nu lägger fram förslag för att bygga upp arbetslöshetsförsäkringen igen prioriterar vi att höja taket och ersättningsnivån i försäkringen. Detta är den viktigaste åtgärden för att försäkringen ska fungera som den inkomstförsäkring den är tänkt att vara. Regeringen förändrade 2007 systemet för medlemsavgifterna i a-kassan på ett genomgripande sätt. Avgifterna i vissa a-kassor blev långt . Resultatet blev att de som allra mest behöver arbetslöshetsförsäkringen inte har råd att vara försäkrade. har regeringen efter massiv kritik tvingats backa från ett ogenomtänkt och destruktivt förslag. Det är bra, men mycket återstår innan försäkringen återigen kan vara den omställningsförsäkring som svensk arbetsmarknad så väl behöver. Bland annat kvinnor och ungdomar, men också andra grupper, drabbas av allt sämre förhållanden på arbetsmarknaden. Det handlar t.ex. om försämrad anställningstrygghet och tillfälliga anställningar. Då är ett fackföreningsmedlemskap och ett medlemskap i en arbetslöshetskassa av största vikt. Höga avgifter och en försämrad försäkring drabbar dessa grupper särskilt hårt.