bet · H101NU12 · 2014-03-27 00:00:00 — Motionären förordar därför ett riksdagsuttalande om fortsatt arbete med breda regelförenklingar för företag. I motion 2013/14:N336 av (M) framförs betydelsen av att det ska vara enkelt att driva företag i för att skapa fler jobb och få ökad tillväxt. Därför önskas ett tillkännagivande om förenklade regler och villkor för småföretag. Enligt motionären kan man förenkla för företagen genom att minska mängden insamlade uppgifter, samordna tillsynen och harmonisera regeltillämpningen över hela landet. Vidare behöver trygghetssystemen anpassas ytterligare till företagares villkor för att fler ska våga satsa på företagande. I motion 2013/14:N429 av (M) anförs att företagarna ofta anser att den administrativa bördan är omotiverad och motionären föreslår ett tillkännagivande om regelförenklingar. Motionären anser att det bör göras en avvägning mellan nyttan av uppgifterna och den administrativa merkostnad som uppgiftsskyldigheten medför för företagaren. Om uppgifterna inte kan avvaras trots en påtaglig administrativ belastning bör möjligheterna till ekonomisk kompensation ses över för berörda företag. I motion 2013/14:N221 av (KD) anförs att det trots regeringens målmedvetna arbete krävs ytterligare åtgärder för att underlätta vardagen för företagen. Myndigheternas möjligheter att begära in uppgifter och ta ut avgifter, t.ex. skatteavgifter, bör tydliggöras och begränsas. Dessutom behöver företagarnas kontakter med myndigheter förenklas ytterligare och fler företag bör få slippa revisionsplikt. Motionären förordar därför ett riksdagsuttalande om att inrikta regelförenklingsarbetet på företagarnas vardagliga behov. begärde i ett tillkännagivande 1999 att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet (bet. 1998/99:NU6). Utskottet behandlade förslag om regelförenklingar senast tillsammans med regeringens skrivelse om regelförenkling för företag (skr. 2012/13:5, bet. 2012/13:NU8). Syftet med var att granska i vilken utsträckning regeringen hade uppnått de övergripande målen för regelförenklingsarbetet. övergripande slutsats var att regeringen är långt ifrån målet att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. bedömde också att regelförenklingsarbetet skulle ha tjänat på att regeringen hade valt ut vissa prioriterade områden. Regeringen konstaterar i skrivelsen att det arbete som gjorts –2010 visar att regeringen är på rätt väg, men att det tar tid att förenkla regelverk och ändra attityder om det ska ge en bestående effekt. I betänkandet behandlades även 31 motionsyrkanden om samordnat uppgiftslämnande till myndigheter och regelförenkling. Samtliga yrkanden avstyrktes av utskottet. Utskottets ställningstagande föranledde tre reservationer (S, MP, V). Regeringens mål för regelförenklingsarbetet –2014 är regeringens arbete inriktat på de fem områden som bedöms ge störst positiv effekt i företagens vardag: sänkta kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Regeringen har sju mål för arbetet med att förenkla för företag. Samtliga mål tar sikte på 2020 men kommer att utvärderas och följas upp löpande. Regeringens mål är följande: Andelen små och medelstora företagare som upplever regler som ett tillväxthinder ska fortsätta att minska till 2020 jämfört med . Företagens administrativa kostnader ska vara lägre 2020 än vad de var 2012. Företag ska 2020 i de flesta fall bara behöva lämna uppgifter en gång och till ett ställe. Antal besökare på ska 2020 ha ökat jämfört med . Merparten av företagen som använt ska tycka att den gör det enklare att starta och driva företag. ska fortsätta att vara bland de främsta EU-medlemsstaterna i undersökningar Cost of Doing Business samt the Global Government Effectivness . ska handläggningstiderna på länsstyrelserna ha minskat jämfört med . Fler företagare ska 2020 vara nöjda med sina kontakter med länsstyrelserna jämfört med . Medarbetare på länsstyrelserna ska erbjudas utbildningar för att ge stöd i arbetet med att förbättra företagsklimatet. Merparten av de kommuner som har deltagit i och Kommuner och Landstings utbildning ska 2020 ange att utbildningen har bidragit till att förbättra möjligheterna till service för företag i kommunen. Vidare ska antalet kommuner som genomgår utbildning och har en handlingsplan för arbetet med att förenkla för företag öka . har till uppgift att granska förslag till nya och ändrade regler som kan få ekonomiska konsekvenser för näringslivet. bistår även regelgivare med råd och stöd i arbetet med konsekvensutredningar. fattade regeringen beslut om att permanenta rådets verksamhet när det nuvarande förordnandet går ut /2015. Enligt behandlade rådet 446 remisser och 3 EU-konsekvensutredningar som föranledde 162 yttranden från rådet, varav 85 förslag tillstyrktes och 77 förslag avstyrktes. Andelen tillstyrkta förslag () var en markant försämring jämfört med (). av de remisser som kom från tillstyrktes medan motsvarande andel för myndigheter var . Den vanligaste anledningen till att ett förslag avstyrktes var att det saknades uppskattningar av de administrativa kostnaderna eller att de beräkningar som hade gjorts var ofullständiga, varför rådet inte kunde bedöma om den administrativt lämpligaste lösningen hade valts. Av de 162 konsekvensutredningar som yttrade sig över bedömdes som godtagbara (av och av myndigheternas utredningar), vilket var en försämring jämfört med då andelen var . De vanligaste bristerna i konsekvensutredningarna var alltjämt ofullständiga beskrivningar och beräkningar av de kostnader som ett förslag väntas medföra. Andra vanliga brister är att det saknas såväl en uppskattning av antalet berörda företag som en bedömning av vilka konsekvenser förslaget kan komma att få för små företag. Ett generellt konstaterande gör även i denna årsrapport är att de regelgivare som har en engagerad ledning och som satsar resurser på konsekvensutredningsarbetet också uppnår bättre resultat. har yttrandena tydliggjorts vad gäller rådets ställningstagande och bedömningen av konsekvensutredningen. Dessutom har den exempelsamling som finns på rådets hemsida vidareutvecklats. har fortsatt att stärka sin stödfunktion gentemot regelgivarna genom att hålla utbildningar i samarbete med och , erbjuda egna riktade utbildningar till departement och myndigheter, ge stöd i arbetet med specifika konsekvensutredningar, bjuda in regelgivare till erfarenhetsutbyten och utöka sin uppsökande verksamhet gentemot kommittéerna för att erbjuda stöd. Regeringen har gett flera myndigheter uppdrag inom regelförenklingsområdet. fick i uppdrag att genomföra ett förenklingsprojekt som fokuserar på branscherna hotell och restaurang, transport, handel och tillverkningsindustrin (N2012/3559/ENT). Arbetet ska slutredovisas . gav regeringen i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå (N2011/4050/ENT). Samtliga länsstyrelser fick motsvarande uppdrag att förenkla för företagen på länsnivå (N2011/4051/ENT). i uppdrogs att samordna länsstyrelsernas arbete. I delredovisningen (N2013/1763/ENT) från framgår att , i samarbete med SKL, tillhandahåller två utbildningar med målet att förbättra kommunernas information, service och tillgänglighet. Vid dessa två utbildningar deltog 70 respektive 50 kommuner. En ny delredovisning ska göras . Uppdragen ska slutredovisas . Som ett led i arbetet med att förkorta handläggningstiderna fick samtliga länsstyrelser i regleringsbreven inriktningsmål för handläggningstiderna för plan- och lovärenden. Länsstyrelserna fick även i uppdrag att redovisa åtgärder för att förkorta handläggningstiderna vid länsstyrelsernas miljöprövningsdelegationer. Regeringen gav en utredare (tidigare ordförande i ) i uppdrag att redovisa vilka av näringslivets förslag, huvudsakligen inkomna , som har lett till konkreta åtgärder (N2012/2736/KLS). Vidare fick utredaren i uppdrag att bedöma om EU-direktiv på område har genomförts på ett sådant sätt att det har medfört sådana kostnader för företagen som inte direkt följer av direktiven. Därtill skulle en kartläggning av ikraftträdandedatum för lagstiftning som rör företag genomföras. Utredaren slutredovisade sitt uppdrag med Utredning om förenklingsfrågor för företag (N2012B). Av redovisningen framgår att i snitt har av näringslivets förslag som i huvudsak inkom 2007 genomförts eller är under utredning. Av 49 genomgångna EU-direktiv bedöms ett ha införts i svensk rätt på ett sådant sätt att det har lett till sådana kostnader för företagen som inte följer direkt av direktivet. Redovisningen visar också att författningar som rör företag träder i kraft ungefär . ansvarar för metodutveckling, rådgivning och utbildning i fråga om konsekvensutredningar. För att underlätta för regelgivare att göra kostnadsberäkningar i samband med en konsekvensutredning har haft regeringens uppdrag (N2012/5263/ENT) att ta fram konkreta stöd för att bedöma företagens kostnader. Uppdraget slutredovisades till . I regleringsbrevet har fått ett uppdrag att gå vidare och ta fram ett webbverktyg för beräkning av kostnader. Uppdraget ska redovisas . Statskontoret har haft regeringens uppdrag att utvärdera arbetsprocesser samt , och rollfördelning i arbetet med konsekvensutredningar (N2012/1797/ENT). Uppdraget redovisades genom rapporten Vad gör ? Arbetsprocesser, roller och organisation för enklare regler (2012:27). Utvärderingen visade att det fanns en viss otydlighet för regelgivarna i fråga om vilken aktör de ska vända sig till för att få råd och stöd i arbetet med konsekvensutredningar. Som nämnts ovan har regeringen fattat ett beslut om att permanenta verksamhet, och bereds ett beslut till ny organisationsform för rådet. Syftet med den nya organisationen är att gentemot regelgivarna förtydliga rollfördelningen mellan de aktörer som arbetar med konsekvensutredningar. fick 13 statliga myndigheter regeringens uppdrag att kartlägga företags uppgiftslämnande till statliga myndigheter (N2011/5884/ENT). skulle koordinera och leda arbetet. Efter att Transportstyrelsen frivilligt anslutit sig till arbetet fick förlängd tid för redovisning av uppdraget. Det avslutades med rapporten av företagsuppgiftslämnande till 14 myndigheter (N2012/311/ENT) till . Enligt rapporten kartlades 1 318 uppgiftskrav som omfattade mer än 95 miljoner ärenden hos de 14 myndigheterna. Det fanns en e-tjänst för av de 1 318 uppgiftskraven men för av den totala mängden ärenden. menar ändå att det finns en stor potential att styra inlämning från papper till e-tjänster. Av de 1 318 uppgiftskraven undantar 16 mikroföretag eller små företag och här finns det enligt möjligheter för förenkling. Myndigheterna har visserligen inlett ett eget och gemensamt arbete för att öka återanvändningen av uppgifter men framhåller ändå att myndigheter i större utsträckning kan återanvända uppgifter från varandra i stället för att hämta dem direkt från företag. anser också att myndigheterna behöver ges ett formellt uppdrag att kartlägga sina uppgiftskrav, och förordar att den återanvändning av uppgifter som efterlyses har sin grund i regleringsbrev, lag eller liknande. Efter ett regeringsbeslut tillkallades en särskild utredare (professor ) med uppdrag att presentera ett förslag som innebär att de uppgifter som företag lämnar till statliga myndigheter som regel endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. I uppdraget (dir. 2012:35) ingick att redovisa bl.a. de rättsliga och tekniska förutsättningarna för att skapa ett system där uppgifter kan användas av flera myndigheter och leda till ett informationsutbyte mellan myndigheterna. Utredningen, som antog namnet , lämnade en delredovisning (PM dnr. 2013/4). I betänkandet Ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (SOU 2013:80), som kom , föreslås bl.a. att det inrättas en ny myndighet – – med den överordnade uppgiften att verka för att uppnå regeringens mål att minska och förenkla uppgiftslämnandet för företagen. skulle enligt förslaget ansvara för dels ett uppgiftskravsregister (register över myndighetskrav på uppgifter från företag), dels en s.k. servicetjänst. Servicetjänsten ska enligt förslaget använda sig av ett register med företagsuppgifter, vilket i sin tur kan utvecklas med det allmänna företagsregistret vid som grund. Utredningen ska bl.a. lämna tre delrapporter till . Slutredovisningen ska vara klar . låg till grund för regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 2) att inrätta ett register dit företagen kan lämna sina uppgifter samlat och , i syfte att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande. I motion 2013/14:N240 (M) föreslås en konkurrenskraftskommission som ska göra systematiska genomgångar av branscher för att minska tillväxthämmande regleringar. Liknande förslag finns i motion 2013/14:N219 (M). Mer allmänna förslag om regelförenkling finns i motionerna 2013/14:N265 (M), 2013/14:N286 (M) och 2013/14:N429 (M). Det gäller också motion 2013/14:Kr218 (M) där entreprenörer inom hästnäringen omnämns särskilt. Även i motionerna 2013/14:N336 (M) och 2013/14:N221 (KD) föreslås förenklade regler och villkor för företag, bl.a. genom att minska mängden av insamlade uppgifter. I motion 2013/14:N245 (M) fokuseras förslaget om regelförenkling på bättre samordning av statistikinsamlande och andra myndighetskontakter. I motion 2013/14:N227 (S) föreslås en förenklad redovisning för småföretag. I motion 2013/14:N252 (M) sägs att regeringen bör stödja kommunerna i deras arbete med regelförenklingar. I motion 2013/14:N276 (M) fokuseras på behovet av enklare regler för företag i glesbygdsområden. I motionerna 2013/14:N216 (M) och 2013/14:N217 (M) finns förslag om att skötsamma företagare ska premieras genom bl.a. färre kontroller och lägre avgifter samt förslag om tidsbegränsade dispenser vid start av företag. I motion 2013/14:N278 (M) anförs att olika tolkningar av EU-direktiv kan påverka svenska företags internationella konkurrenskraft. Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra följande. Regeringen har relativt beslutat att ska permanentas och en ny organisationsform för rådet är under beredning. lämnar inte bara yttranden över regelförslag utan genomför också stödinsatser och bedriver utbildning för regelgivare. Dessutom har ett antal utredningar genomförts, och ett omfattande utredningsarbete bedrivs med syfte att minska regelbördan för företag. Allt detta framgår av det föregående. Utskottet noterar också att regeringen har meddelat att den kommer att inleda en utvärdering av reformen En frivillig revision och då överväga om revisionsplikten bör slopas för fler företag. För att stärka förenklingsarbetet på myndighetsnivå kommer regeringen att precisera målen om service, minskade handläggningstider och bättre förståelse för företagens villkor till att omfatta fler myndigheter än . Utskottet vill också erinra om att regeringen har verkat för en utveckling av förenklingsarbetet inom EU. Av företagens administrativa kostnader beror på EU-rättsliga krav. deltar bl.a. i Europeiska kommissionens högnivågrupp för förenklingsfrågor. Frågor som särskilt lyfter fram i detta arbete är att samtliga lagstiftningsförslag ska åtföljas av en konsekvensutredning och att arbetet med att minska byråkratin till följd av EU-lagstiftning måste fortsätta. Att införlivandet av EU-direktiv i svensk rätt skulle ske på ett sådant sätt att det leder till kostnader för företagen, som inte följer direkt av direktivet, motsägs däremot av den utredning som gjorts och redovisats i det föregående. Enligt utskottet bör regeringen även fortsättningsvis med kraft verka för en minskad regelbörda för företagen. Utskottet anser dock inte att någon av de här behandlade motionerna bör föranleda någon åtgärd från . Därmed avstyrks samtliga motioner i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om turistnäringen. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som Visit utför samt till den strategi för besöksnäringen som bolaget medverkat till att ta fram. Därtill avslår motionsyrkanden om vissa övriga näringsgrenar. Jämför reservationerna 9 (S), 10 (MP), 11 (V), 12 (S), 13 (MP) och 14 (SD). I kommittémotion 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) anförs att har bra förutsättningar att få fler företag som satsar på fisketurism. Motionärerna begär därför ett riksdagsuttalande om att ge en eller flera myndigheter i uppdrag att granska förutsättningarna för fisketurism i (yrkande 26). Näringen kan enligt motionärerna stimuleras med bl.a. regeländringar. I kommittémotion 2013/14:N423 av m.fl. (S) anförs att politiken måste bidra till att stimulera besöksnäringen, bl.a. genom att samarbeta strategiskt med kommuner, regioner och organisationer. Motionärerna vill att insatser som kan främja branschen, med särskilt fokus på internationell marknadsföring och destinationsutveckling, ses över. Ett tillkännagivande från om besöksnäringen förordas därför (yrkande 16). Enligt motionärerna har stor potential som evenemangsland och de förordar ett riksdagsuttalande om en strategi för såväl stora nationella som internationella evenemang inom idrott och kultur, större konferenser och möten som bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer (yrkande 17). I motion 2013/14:N258 av (S) anförs att besöksnäringen och turismen är en viktig del av tjänstesektorn där län har en stor framtidspotential. Motionären framhåller vidare att besöksbranschen har stor geografisk spridning, vilket innebär att en fortsatt tillväxt kan skapa nya utvecklingsvägar för mindre regioner. Ett riksdagsuttalande begärs om behovet av satsningar på nya offensiva investeringar för att tjänstesektorn även framöver ska ha en gynnsam utveckling. har bra förutsättningar för att vara värd för större evenemang, enligt vad som sägs i motion 2013/14:N259 av (S). Motionären menar dock att det behövs en strategi för att genomföra stora internationella evenemang, inklusive ett eventuellt . Strategin bör tas fram i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer, med regeringen som resurssamordnare. Motionären önskar därför ett tillkännagivande om internationella evenemang. I motion 2013/14:N289 av (S) anförs att flera nystartade företagare inom besöksnäringen har vittnat om att trots att det finns en marknad för deras tjänster är det fortsatt svårt att få fram riskvilligt kapital. Motionären begär därför ett riksdagsuttalande om att överväga ett införande av en särskild stimulans för riskkapital till besöksnäringen. Det främsta hindret mot att genomföra stora internationella evenemang är oftast osäkerhet i finansieringen, framhålls det i motion 2013/14:N304 av i och (båda S). Detta medför likviditetsbrist och att går miste om samhällsekonomiskt lönsamma evenemang, enligt motionärerna. De önskar ett tillkännagivande om behovet av en nationell strategi för att främja evenemangsnäringen. Motionärerna anser också att det behövs modeller som fördelar kostnader och intäkter . I motion 2013/14:N365 av m.fl. (S) framhålls att 2012, mätt i kommersiella övernattningar från utlandet, förlorade marknadsandelar till de nordiska grannländerna. Motionärerna önskar därför ett riksdagsuttalande om behovet av nationellt stöd till turistnäringen. Motionärerna menar att fortsatt tillväxt kräver ökade insatser av regeringen, bl.a. genom mer resurser till marknadsföring och regelförenkling. Vidare är bättre tillgänglighet en förutsättning för turistbranschen, varför resurstilldelningen till infrastrukturinvesteringar även borde baseras på det faktiska antalet resande i olika områden. I motion 2013/14:N372 av (S) anförs att det samhällsekonomiska värdet av fisketurismen kan öka med rätt insatser, t.ex. genom en omreglering av fisket. Ett exempel är lax som i stor skala fiskas i med nät och säljs till konsumenter trots att dess värde är avsevärt större om den fiskas av turister vid älvar och åar. Motionärerna önskar ett tillkännagivande om att ta vara på fisketurismen och potentialen i Östersjölaxen. Skoterturismen kan bidra till att skapa många nya jobb, sägs det i motion 2013/14:N377 av m.fl. (S). Motionärerna vill därför ha ett tillkännagivande om behovet av bättre förutsättningar för skoterturism. Motionärerna anför att det ökande trycket på lederna orsakar konflikter med naturskyddsintressen, markägare och renskötsel och menar att det behövs en sammanhållen snöskoterpolitik för frågor på nationell nivå. Det handlar bl.a. om ansvarsförhållanden mellan myndigheter samt ansvar för och finansiering av skoterleder, där avgifter vore en möjlighet. Besöksnäringen är en av snabbast växande näringar, slås det fast i motion 2013/14:N422 av m.fl. (S). Motionärerna begär ett tillkännagivande om behovet av att utveckla besöksnäringen, som är en av de mest attraktiva arbetsmarknaderna för ungdomar i och (yrkande 1). Vidare anser de att det är hög tid att utforma ett politiskt strategiprogram för att samordna landets resurser för besöksnäringen. Ett tillkännagivande förordas om behovet av en sådan samordning (yrkande 2). De vill också att ska uppmana regeringen att se över behovet av att öka den politiska prioriteringen och befästa besöksnäringen som en central basnäring och prioriterad del av svensk ekonomi (yrkande 3). Utan närmare motivering begär motionärerna även ett tillkännagivande om behovet av satsningar på internationella evenemang (yrkande 4). I motion 2013/14:N220 av (M) framhålls att turismen är en av starkast växande branscher där en stor andel av de nya arbetstillfällena i skapas, inte minst för unga människor. Konkurrensen om turisterna är dock hård enligt vad som sägs i motionen, där det förordas ett riksdagsuttalande om en översyn av turistföretagens villkor (yrkande 1). Motionären anser att anslagen till marknadsföringen av som turistland bör höjas till den genomsnittliga nivån i övriga nordiska länder. I motion 2013/14:N266 av (M) föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi för idrotts- och kulturevenemang. Enligt motionären är sådana evenemang ett bra sätt för att synas på och för att locka turister, vilket har en positiv inverkan på sysselsättningen och bidrar med intäkter till företag, regioner och staten. Företag som är verksamma inom turism är ofta små eller medelstora som har små ekonomiska medel för marknadsföring, enligt vad som sägs i motion 2013/14:N363 av (M). Det krävs därför att staten, landstingen och kommunerna satsar stora resurser, men det saknas en organiserad samordning av marknadsföringen av som resmål. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om en samverkan mellan det privata och offentliga för att uppnå en bättre turistnäring. I motion 2013/14:N384 av (M) önskas ett tillkännagivande om behovet av att främja turismen i . Motionären menar att det är lika viktigt med det generella företagsklimatet som med en aktiv marknadsföring för att även i fortsättningen ska vara ett framgångsrikt turistland. Många företagare inom turism är unga när de startar sitt företag. Enligt motionären är det därför viktigt att intensifiera arbetet med att förenkla regelverket för småföretag. Kulturen och kulturarvet är ett par av de viktigaste faktorerna när turistmål väljs, enligt vad som anförs i motion 2013/14:N214 av m.fl. (MP). Motionärerna framhåller att kulturturismen till skillnad från många andra näringar inte kan utlokaliseras eftersom den är beroende av den plats och de människor som finns där och förordar ett riksdagsuttalande om satsningar på kulturturismen som en hållbar väg till lokal, regional och nationell utveckling (yrkande 1). Motionärerna önskar också ett riksdagsuttalande om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas (yrkande 2).