bet · H101UU9 · 2014-05-13 00:00:00 — Vi ser det dock som ett stort problem om utvecklingen fortsätter mot att G20 tar över delar av det ansvar och den roll som tillkommer internationella institutioner som eller , där betydligt fler av världens länder finns representerade. Reformer av institutionerna och remitteringar, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U316 yrkandena 14, 57 och 58 samt avslår motion 2013/14:U303 yrkande 28. och () har stort inflytande över utvecklingen i världen. IMF:s och lösningar på ekonomiska problem har varit omfattande besparingsprogram i kombination med hårdare budgetregler, vilket har fått svåra sociala konsekvenser. Resultatet av motsvarande åtstramningspolitik ser vi nu på närmare håll i eurozonens krisländer. Den ekonomiska krisen har satt strålkastarljus på hur det globala finanssystemet fungerar, eller rättare sagt inte fungerar. IMF och är i behov av reformering, med avseende både på styrning och på innehåll i politiken. IMF och de europeiska ledarna betraktar skuldkrisen som ett utslag av bristande budgetdisciplin. Kritiken mot IMF:s politiska inriktning gentemot utvecklingsländerna har varit omfattande, inte minst bland många låg- och medelinkomstländer. Såväl folkrörelser som FN har påpekat att IMF:s åtstramningskrav har förvärrat krisens effekter i ett flertal länder, och krav på mer flexibla villkor har också rests. I IMF:s program behöver större social hänsyn tas och större fokus behöver läggas på jämställdhet. Fackliga rättigheter och avtal måste respekteras. Det är viktigt att det finns en institution av IMF:s karaktär, men först när IMF:s maktstruktur demokratiseras och återspeglar dagens ekonomiska maktförhållanden kan en global finansiell arkitektur skapas. Små, kraftigt överrepresenterade länder måste gå med på att minska sin röstmakt eller avstå representation i de beslutande organen. Ett första steg är att begränsa antalet europeiska styrelseplatser till två, en för EU som helhet och en för . Frivillig migration är positivt för migranten själv, för ursprungslandet och för mottagarlandet. Enligt 2009 bidrar migranter till ekonomisk utveckling både i sina nya och gamla hemländer. De globala remitteringarna, pengar som migranter skickar till sina hemländer, är enligt så stora som det globala biståndet. Något av det absolut viktigaste för att bidra till ekonomisk utveckling och välstånd är att göra det enklare att röra sig över gränserna. Det dolda bistånd som remitteringarna utgör ska inte underskattas. handlade det enligt om . Det finns dock väldigt lite kunskap om remitteringar och dess påverkan på ekonomisk utveckling, vilket behöver ändras. Regeringen bör ge , och i uppdrag att säkerställa att i fortsättningen lämnar säkra uppgifter om remitteringar från till . Kostnaderna för att skicka remitteringar från behöver sänkas. Redan vidtagna åtgärder välkomnas men måste följas upp för att säkerställa att de får avsedd effekt. Jämställdhetsfrågor och klimatinsatser, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2013/14:U264 yrkande 14 och 2013/14:MJ468 yrkande 10. De internationella finansinstitutionerna, bl.a. () och , har spelat en avgörande roll för många länder i syd. Genom de krav man ställt har man haft stort inflytande över hur den ekonomiska politiken i många länder har utformats. De båda institutionerna har spelat en central roll i framtagandet av de fattigdomsbekämpningsstrategier (Poverty Reduction Strategy Papers, PRSP) som de flesta länder i Syd arbetar utifrån. fanns enligt IMF 110 fullvärdiga PRSP och 57 preliminära PRSP eller interims-PRSP. Det innebär att en stor majoritet av världens utvecklingsländer omfattas av dessa strategier. Eftersom många givare kopplar sitt utvecklingssamarbete till arbetet med PRSP blir dessa dokument centrala för utvecklingsarbetet i många länder. Tyvärr har varken IMF eller något gott rykte när det kommer till jämställdhetsfrågor. Historiskt har institutionerna ofta utgått från fyrkantiga nyliberala analyser. Det var därför positivt att 2012 hade jämställdhet och utveckling som tema. Mycket återstår dock att göra. Ett jämställdhetsperspektiv behöver konsekvent genomsyra institutionernas strategier och kvinnor måste inkluderas i arbetet med att ta fram dem. bör inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna verka för att institutionernas avtal, program och strategier, alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor. Tyvärr har IMF:s och engagemang när det gäller klimatfrågorna hitintills lämnat mycket att önska. Trots det har regeringen valt att låta stora delar av internationella klimatarbete kanaliseras via . krävde 115 organisationer runtom i världen i ett öppet brev till ansvariga ministrar, i fall , ökat stöd till , (, GCF) som saknar tillräckliga resurser. Grupperna uppmanar också till att fullborda den utfasning av klimatfonder, (, ), som utlovats i och med att FN:s fond träder i kraft. anses bättre kunna möta utvecklingsländers behov av att hantera klimatkrisen än givet bankens fortsatta finansiering av fossila bränslen, bristande MR-perspektiv och bristande inflytande för fattiga länder. stöder detta krav. bör i internationella förhandlingar verka för att institutioner för klimatfinansiering ska underställas FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:139 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:U264 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom , och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor. 2013/14:U303 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 3.3 Finansiella institutioner. 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att Bretton Woods-institutionerna, FN och andra internationella organ blir mer representativa, transparenta och ansvarstagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att säkerställa att lämnar säkra uppgifter om remitteringar till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till att sänka kostnaderna för att skicka remitteringar. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella förhandlingar ska verka för att institutioner för klimatfinansiering ska underställas FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning. Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 () beslutade att ge finansutskottet (FiU) tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 2013/14:139 Redovisning av verksamheten i (), samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 samt över partimotion 2013/14:U316 (MP) yrkandena 57 och 58 från den allmänna motionstiden . har beslutat att yttra sig över skrivelsen i de delar som rör finansutskottets beredningsområde samt över partimotion 2013/14:U316 (MP) yrkandena 57 och 58. anser inte att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena bör därför avstyrkas. I yttrandet finns en avvikande mening (MP) och ett särskilt yttrande (V). I skrivelsen redogörs för verksamheten i (), samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013. I skrivelsen ingår bl.a. följande avsnitt som hör till finansutskottets beredningsområde: övervakning av den globala ekonomin och enskilda länders ekonomiska politik, institutionernas utlåning och resurssituation samt institutionella frågor som t.ex. styrnings- och inflytandefrågor. I partimotion 2013/14:U316 av m.fl. (MP) framhålls vikten av remitteringar, dvs. pengar som migranter skickar till sina hemländer. Motionärerna hänvisar till uppgifter från som visar på att de globala remitteringarna är så stora som det globala biståndet. Kunskapen om remitteringar och deras påverkan på den ekonomiska utvecklingen bedöms dock som väldigt begränsad, vilket motionärerna vill ändra på. Motionärerna anser därför att regeringen bör ge (), och i uppdrag att säkerställa att i fortsättningen lämnar säkra uppgifter om remitteringar från till (yrkande 57). Motionärerna vill vidare att kostnaderna för att skicka remitteringar från sänks och att regeringen tar initiativ för detta (yrkande 58). Som finansutskottet tidigare uttryckt är det av stor vikt att får god information om verksamheten i de internationella institutionerna och möjlighet till inflytande över agerande i institutionerna. Skrivelsen ger en möjlighet att bl.a. följa institutionernas verksamhet, resultat, styrning och organisation. anser att det är viktigt att aktivt använder sitt politiska och ekonomiska inflytande i institutioner som EU, IMF och . kan konstatera att den ekonomiska och finansiella kris som bröt ut starkt har präglat institutionerna bl.a. i form av ökad utlåning och nya reformer i institutionerna. Flera resursförstärkningar har också genomförts. I samband med dessa förstärkningar har krav ställts på att frågor som t.ex. klimat och miljö samt jämställdhet ska få ett ökat genomslag i institutionernas verksamhet, vilket finansutskottet välkomnar. När det gäller institutionernas övervakningsarbete vill finansutskottet understryka vikten av IMF:s och verksamhet med att bl.a. övervaka och analysera den globala ekonomin. Mot bakgrund av den ökade finansiella och ekonomiska integrationen och därmed den ökade risken för spridning av finansiella och ekonomiska chocker mellan olika länder välkomnar finansutskottet IMF:s förstärkta övervakning av den finansiella sektorn och dess eventuella gränsöverskridande effekter. Genom att förstärka övervakningen förbättras IMF:s förutsättningar att förebygga kriser och värna finansiell stabilitet. Utskottet anser därför att det är viktigt att IMF fortsätter arbetet med att utveckla och fördjupa analysen av spridningseffekter samt arbetet med policyrekommendationer som ges till medlemsländer, vilket också ligger i linje med regeringens prioriteringar. Frågor om inflytande är enligt finansutskottet viktiga för verksamhetens legitimitet. Medlemsländernas inflytande i institutionerna bör därför speglas av deras ekonomiska betydelse i världsekonomin. vill utskottet betona vikten av att också små och välutvecklade länder, som ger betydande finansiella bidrag, har ett rimligt inflytande. I den pågående översynen av kvotformeln inom IMF bör BNP få en betydande vikt för att just spegla länders position i världsekonomin, men måste också ekonomisk öppenhet få en betydande vikt för att spegla länders integration i världsekonomin. Inflytande är viktigt bl.a. för att behålla verksamhetens legitimitet. En försvagad legitimitet kan riskera att förändra förutsättningarna för fortsatta bidrag. Det är därför också viktigt med transparenta regler och processer vid beslut om medlemsländernas inflytande. kan också notera att det är en av regeringens prioriterade frågor, att alla länder ska ges möjlighet till insyn och inflytande i processen vid förhandlingar om ett förändrat inflytande inom IMF. kan vidare notera att regeringen arbetar för att stärka låg- och medelinkomstländernas inflytande i , vilket utskottet välkomnar. När det gäller frågor om styrning i de internationella institutionerna anser finansutskottet liksom regeringen att det är viktigt att tillsättningen av institutionernas ledningar sker i öppna och meritbaserade processer som är öppna för sökande från alla länder. välkomnar de framsteg som gjorts inom bl.a. och med framtagande av processer för tillsättningen av institutionernas högsta chefer, som slår fast att kandidater från alla medlemsländer ska kunna söka tjänsterna. välkomnar också regeringens arbete med mer öppna och transparenta institutioner och kan notera att flera av institutionerna har gjort framsteg på detta område, bl.a. i de beslutade reformerna som inbegriper strategiska mål, decentralisering och öppenhet. Enligt finansutskottet är en större transparens i institutionerna viktig för en effektiv global styrning. När det gäller att öka kunskapen om remitteringar kan finansutskottet notera att fick i uppdrag av regeringen att inrätta och tillhandahålla en webbaserad informationstjänst för remitteringar. Genom tjänsten ska konsumenterna kunna jämföra olika betaltjänstleverantörers kostnader för att flytta pengar från till ett låg- och medelinkomstland i enlighet med Organisationen för samarbete och utvecklings () och () definition. Tjänsten ska tas i bruk . kan vidare notera att regeringens mål är att verka för billigare och säkrare remitteringar från . Enligt uppgifter från SCB används en ny metod för att samla in uppgifter om remitteringar. överlämnar uppgifter till SCB om samtliga betalningsförmedlingsföretag som har tillstånd att bedriva verksamhet. Därefter samlar SCB kvartalsvis in uppgifter från ett urval av dessa företag. Uppgifterna rapporteras sedan vidare internationellt. Den nya metoden ger enligt SCB betydligt bättre och säkrare uppgifter än tidigare arbetssätt och överensstämmer väl med hur andra länder tar fram sina uppgifter om remitteringar. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser inte finansutskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena 57 och 58 i partimotion 2013/14:U316 (MP) bör därför avstyrkas av utrikesutskottet. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (FP), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (S) och (M). Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 (MP) Per (MP) anför: De globala remitteringarna är enligt så stora som det globala biståndet. Trots detta är kunskapen om remitteringar och deras påverkan på ekonomisk utveckling mycket begränsad. Bland det absolut viktigaste som länder kan göra för att bidra till ekonomiskt utveckling och välstånd är att göra det enklare för migranter att röra sig över gränserna. Därför bör regeringen ge , och i uppdrag att säkerställa att i fortsättningen lämnar säkra uppgifter till om remitteringar från . Vidare bör regeringen vidta åtgärder för att sänka kostnaderna för att skicka remitteringar. Redan vidtagna åtgärder välkomnas men måste följas upp för att säkerställa att de får avsedd effekt. Detta innebär att jag anser att utrikesutskottet bör tillstyrka partimotion 2013/14:U316 (MP) yrkandena 57 och 58. Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 (V) (V) anför: I likhet med utskottsmajoriteten anser jag att det är viktigt att jämställdhetsfrågor integreras i institutionernas verksamhet och kan också konstatera att viktiga reformer har vidtagits, men att mycket arbete återstår. IMF och har spelat en avgörande roll för många länder i syd. De har också spelat en central roll vid framtagandet av fattigdomsbekämpningsstrategier som de flesta länder i syd arbetar utifrån. Dessa strategier tar i för liten utsträckning hänsyn till jämställdhetsfrågor. Jämställdhetsperspektivet ska konsekvent genomsyra institutionerna, och kvinnor ska inkluderas i arbetet med att ta fram dem. Därför anser jag att borde verka mer kraftfullt för att institutionernas avtal, program och strategier alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor. Även när det gäller klimatfrågor kan det konstateras att flera av institutionerna har vidtagit viktiga åtgärder i sina verksamheter för miljö- och klimatfrågor. Det är bra men på detta område borde verka för att institutioner för klimatfinansiering underställs FN och inte . I likhet med många organisationer runt om i världen anser att bättre kan möta utvecklingsländers behov av att hantera klimatkrisen än , givet dess fortsatta finansiering av fossila bränslen och bristande inflytande för fattiga länder. Eftersom jag är första talare i en rad av utrikespolitiska betänkanden funderar jag på om det inte vore på sin plats att jag som utrikespolitiker utfärdar en liten varning, en så kallad trigger warning, inför det som komma ska. Det skulle kunna låta ungefär så här:Trigger warning: Det här talet kommer att innehålla skildringar om förtryck, krig och svält.Därigenom skulle vi utrikespolitiker kunna förvarna de lyssnare som just upplevt förtryck, krig och svält och vars djupt liggande olustkänslor skulle triggas i gång av påminnelsen.Vad är en trigger warning? Jo, fenomenet började i bloggvärlden - på den amerikanska vänsterkanten - för att varna särskilt känsliga personer vars posttraumatiska stress skulle kunna väckas till liv av blogginnehållet och få dem att må dåligt.Sedan tog det fart, och internet fullkomligen översållades av trigger warnings. Enligt har fenomenet till och med nått campus. Vid har studentkåren formellt efterfrågat varningar för igångtriggande kurslitteratur.Och , fru talman, känner jag att turen har kommit till mig, så innan jag fortsätter att tala vill jag således säga följande:Trigger warning: Det här talet kommer att innehålla referenser till , klimatförändringar och koalor med klamydia.Fru talman! När talar lyssnar makten. Det var en av rubrikerna i . Enligt artikeln spetsar maktens män öronen när höjer rösten, och den hänvisade till världsbankschefen , som just höjt ett varningens finger och sagt: Det är mycket, mycket ont om tid.Han syftade på klimatförändringarna och den då levererade världsbanksrapport som visade att jordens klimat riskerar att bli fyra grader varmare. Det är ett scenario som inte ens den värsta klimatpessimist kan se framför sig.En temperaturhöjning med fyra grader skulle vara den största som jorden upplevt . Mina barn, som är vuxna när framtidsscenario infaller, skulle leva i en värld som inte ens liknar den vi lever i. Knappa basresurser skulle skapa fientlighet och slagsmål om vatten och mat. Världshaven skulle bli surare och havsnivåerna en och en halv meter högre och placera mer än 360 miljoner människor i riskzonen.Men, fru talman, klimatförändringarna drabbar världen . Enligt beräkningar är vi uppe i nästan en grads temperaturhöjning - redan. Det får följder.Vi behöver inte sträcka oss längre än till för att bevittna de senaste veckornas förödelse. Många människor har dött, och tiotusentals har blivit hemlösa efter de enorma översvämningarna. Katastrofen är den värsta i och Bosnien och en av de värsta i på evigheter.Fru talman! Sedan första klimatrapport kom har organisationen levererat ännu en rapport. Den lägger ytterligare en dimension till problematiken: Klimatförändringar och extrem fattigdom är sammanlänkade. Det är särskilt anmärkningsvärt. Dessa människor är de som är minst ansvariga för jordens temperaturhöjning och kommer att drabbas mest, först och hårdast. Det är fundamentalt orättvist.Så vad kan vi göra åt det? Vad kan göra åt det?För det första måste vi lyssna på forskarna och ta till oss vetenskapen som visar att det är människorna som förändrar klimatet. Vi måste titta på alla beslut vi tar genom skarpa, progressiva klimatglasögon. får agera klimatoptiker.För det andra måste avgörande steg tas för att begränsa ländernas kolanvändning och satsa på förnybar energi. Förbättringar har gjorts , men mycket mer behöver göras. Det är främsta ambition . Det är bra, tycker jag.Vi måste anstränga oss för att undvika fyragradersscenario. Det kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete.Därför är båda rapporter viktiga väckarklockor, för som brukligt är: När talar lyssnar man, och när varnar agerar man. Världen väntar inte.Fru talman! kommer jag till koalorna.Under mina år i utrikesutskottet har jag vurmat för världens klimatdrabbade djur. Det har handlat om allt från elefanten, leoparden, tigern och, icke att förglömma, parningssugna, segelflygande grodor i Javas djungler. har turen kommit till nationaldjur nummer ett, på delad plats med kängurun, koalan.Koalan är en av de arter i världen som är särskilt känsliga för klimatförändringar. Det beror främst på att djuret har utvecklats till att bli extremt specialiserat på sin föda och sin livsmiljö. Koalan hinner inte anpassa sig när klimatförändringarna går så snabbt.Utdragna värmeböljor, som vi har sett mycket av , är särskilt farliga för koalorna. De överlever inte när temperaturen överstiger . Eukalyptusbladen, koalans föda, torkar så mycket att koalorna inte får tillräckligt mycket fukt och näring och gör att de inte kan reglera kroppstemperaturen. De ramlar ned från träden och dör.Och, fru talman, utöver klimatförändringarna tas till på köpet alltmer mark i anspråk för att bygga större städer, och även jordbruket tar sitt. Det stressar koalorna på olika sätt: De blir påkörda när de förflyttar sig över gatorna för att hitta någonstans att bo, och en attack från en hund dödar oftast.Dessutom sprids klamydia som en löpeld. Enligt Världsnaturfonden har nio av tio - - av koalorna i klamydia. Djursjukhusen tar emot 250-300 koalor , och klamydia är den vanligaste åkomman. Det beror säkert i mångt och mycket på att dessa koalor bor nära människorna. De koalor som finns ute på landsbygden har inte alls samma typ av problem.Koalabeståndet har minskat . Naturvårdare har kämpat för att få koalan rödlistad.Koalan är unik. Den än inte bara en omtyckt symbol för , utan vi har ett globalt ansvar för att värna koalans livsmiljöer. Jag ställer upp i den kampen.Fru talman! Därmed är jag klar och yrkar bifall till reservation 1 av Socialdemokraterna. Jag betraktar ledningen för och som nära medarbetare till - så drastiskt uttryckte sig härförleden min vän , ledare för det gröna partiet i i Västafrika.Till skillnad från min västafrikanske partivän är jag inte troende katolik, och jag saknar mer ingående kunskaper om hin håle. Jag tänker inte här gå in på i vilken grad Bretton Woods-institutionerna förtjänar att diaboliseras. Men det är i alla händelser ett psykologiskt faktum vi har att förhålla oss till att många i syd fortsätter att betrakta och Valutafonden med mycket stor misstänksamhet och som redskap för i första hand den rika världens strävan att upprätthålla en orättvis och orimlig ekonomisk världsordning.Det är ju inte heller så att den medicin i nyliberal riktning som de här institutionerna skrivit ut, med tonvikt på nedskärningar och utförsäljningar i offentlig sektor, rent makroekonomiskt varit särskilt framgångsrik. med flera ekonomer vid ansedda i har i internationellt uppmärksammade forskningsrapporter visat att under decennierna 1960-1980 ökade bnp per capita i utvecklingsländerna avsevärt snabbare än under decennierna 1980-2000. Det som främst skiljer tidsperioderna åt vad gäller ekonomisk politik är att under de tidigare decennierna tillerkändes staten och det offentliga en avsevärt större roll i ekonomin än under den senare, marknadsliberalt präglade epoken.Glädjande nog har efter finanskrisen en försiktig uppgörelse inletts med den nyliberala dogmatiken. IMF:s forskningsavdelning ger numera ut rapporter som varnar för att stigande ojämlikhet inverkar menligt på ekonomisk utveckling och som även problematiserar att privata affärsbanker nästan helt övertagit penningskapandet. Jag tänker på den så kallade Kumhofrapporten.Fru talman! Som namnet anger skapades Bretton Woods-institutionerna, alltså och Världsbanksgruppen, i Bretton i i på en konferens där ett femtiotal länder deltog.