bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — Anläggningarna omfattas därmed redan av ett styrmedel. I samband med beredningen av regeringens klimatproposition välkomnade regeringens bedömning när det gällde avfallsförbränningsskatten och uttalade att skatten kunde slopas eftersom den inte har haft några mätbara miljöeffekter utan endast blivit en pålaga för hushållen (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, yttr. 2008/09:SkU9y). bekräftade senare ställningstagandet när regeringen föreslog att skatten skulle avskaffas (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). har därefter vid ett flertal tillfällen avslagit motionsyrkanden om att avfallsförbränningsskatten ska återinföras – senast i samband med behandlingen av budgeten (bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). Utskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att höja naturgrusskatten och förslaget om att naturgrusskatten bör ses över. Jämför reservation 17 (S). Naturgrus är en icke förnybar resurs och infördes en skatt på naturgrus (bet. 1995/96:SkU18) för att förbättra hushållningen med naturligt förekommande grus och sand. Enligt lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus ska den som exploaterar en naturgrustäkt betala skatt för brutet naturgrus om utvinningen sker för något annat ändamål än markinnehavarens husbehov och sker med stöd av tillstånd enligt 11 kap. eller vattenlagen (1983:291) eller kräver tillstånd enligt 9 kap. . Vattenlagen upphörde att gälla då infördes. Skatt tas ut med per ton. Skattskyldigheten inträder när naturgrus levereras till köpare eller tas i anspråk för något annat ändamål än försäljning. Efter ett förslag i budgetpropositionen höjdes skatten på naturgrus per ton . Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjde skatten på naturgrus per ton naturgrus . Skyddet av naturgrusförekomster stärktes 2010. Då infördes i en bestämmelse som säger att en naturgrustäkt inte får komma till stånd om det med hänsyn till det avsedda användningsområdet är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt att använda ett annat material. Ett villkor för täkttillstånd är också att det inte råder någon konflikt med dricksvattenförsörjningen. För att bestämmelser ska kunna tillämpas på ett smidigt och effektivt sätt har geologiska undersökning (SGU) tillsammans med länsstyrelserna, ballastproducenterna och betongbranschen, tagit fram rekommendationer som redovisas i rapporten för naturgrus – kunskapssammanställning och rekommendationer för användningen av naturgrus. I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 40 föreslås att skatten på naturgrus ska höjas för att utjämna skillnaden i produktionskostnad mellan grus- och bergtäkter. Bevarande av naturgrustillgångarna är en förutsättning för en hållbar dricksvattenförsörjning. Naturgrusavlagringarna är de viktigaste grundvattenmagasinen, framhåller motionärerna. I motion 2013/14:MJ498 av (M) yrkande 2 föreslås att skatten på naturgrus ska ses över. I motionen sägs att alternativet till naturgrus, bergkross, har en större negativ miljöpåverkan för klimatet. geologiska undersökning (SGU) har i sin utvärdering av naturgrusdelmålet inom God bebyggd miljö konstaterat att det inte finns något samband mellan förändringar av skatten och leveranserna av naturgrus. Med det nya synsätt som kommer till uttryck i det föreslagna miljömålet har skatten spelat ut sin roll. De statsfinansiella konsekvenserna av en förändring av skatten är marginell och kan täckas med en höjning av CO2-avgiften, enligt motionen. Enligt budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20 s. 43) visar årliga uppföljningsrapport om miljökvalitetsmålen att skärpta krav på nya täkter att antalet tillstånd för naturgrusuttag successivt minskar. är användningen av naturgrus för betong fortsatt hög bl.a. i tätortsregioner. uttag av naturgrus minskar, men minskningstakten behöver enligt propositionen öka. Det finns enligt uppföljningsrapporten flera positiva tendenser för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Enligt regeringen behövs det ökad kunskap och kartläggning av vilka bergmaterial som kan ersätta naturgruset, och ett tvåårigt forskningsprojekt om ersättningsmaterial startade därför . avslog så sent som vid höstens behandling av budgeten ett förslag från Socialdemokraterna om höjd naturgrusskatt (bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). har även godtagit utskottets uppfattning om att naturgrusskatten inte har spelat ut sin roll som styrmedel för att minska uttaget av naturgrus (se bet. 2011/12:SkU16). Utskottet ser inte någon anledning att ompröva besluten och avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att se över travsportens villkor. Den svenska spel- och lotterimarknaden är i huvudsak förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som har betalats ut till vinnarna i lotteriet har räknats av från de sammanlagda inkomsterna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat . Genom ändringen återställdes lotteriskatten till nivån före (bet. 2007/08:SkU17). överlämnade betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Betänkandet har remitterats och utredningens förslag bereds i . Enligt budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17) avser regeringen att återkomma till med ett förslag i syfte att få till stånd ett väl fungerande regelverk på området. I motion 2013/14:Sk216 av m.fl. (M) anförs att den svenska travsportens spelvillkor och totalisatorskatten bör ses över. Regeringen bör inom ramen för den pågående översynen av spelfrågan även inkludera travsportens spelvillkor och totalisatorskatten. Även i motion 2013/14:Sk290 av (M) framhålls att om travsporten ska kunna utvecklas måste de ekonomiska villkoren förbättras. Eventuellt bör skattereglerna ses över och andra åtgärder övervägas. Samma förslag framförs även i motion Sk421 av (M). överlämnade betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Enligt budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17) samt kulturutskottets betänkande 2013/14:KrU6 Spelfrågor är betänkande och spelfrågorna fortfarande föremål för beredning i . Bl.a. har Lotteriinspektionen fått i uppdrag att genomföra en fördjupad studie om spelregleringen i olika länder och dess effekter. Finansmarknadsminister har vid ett möte med kulturutskottet aviserat att regeringen avser att lämna en spelproposition till . Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens överväganden i frågan och avstyrker därför de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att fullfölja löftet om att avskaffa reklamskatten. avslår också förslaget om att se över hur befriade reklamformer kan beskattas. I betänkandet Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) föreslog reklamskatteutredning ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten borde avskaffas. Det konstaterades dock att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det fanns särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav 2002 som sin mening att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Ytterligare ett steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten togs . I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor) anför regeringen att det inte finns förutsättningar att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. överlämnade sitt betänkande . Där bedömde man att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med tillkännagivande . Betänkandet bereds inom . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, mot bakgrund av den ekonomiska situationen och de utmaningar som den svenska samhällsekonomin står inför, fortsatt att prioritera andra skatteändringar före ytterligare sänkning eller avskaffande av reklamskatten. I motion 2013/14:Sk273 av (KD) anförs att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att avskaffa skatten på annonser och reklam. Även i motion Sk288 av (KD) sägs att regeringen bör fullfölja löftet att avskaffa reklamskatten. I motion 2013/14:C371 av m.fl. (MP) yrkande 4 begärs en översyn av hur skattebefriade reklamformer kan beskattas. tillkännagav att reklamskatten borde avskaffas, och regeringen har uttalat att man delar uppfattning i frågan. Utskottet utgår därmed från att hela reklamskatten kommer att avvecklas i kommande förslag från regeringen. Något ytterligare uttalande från i frågan behövs inte. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna i motsvarande delar. Skatt på animaliska livsmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att en utredning ska se över hur animaliska livsmedels miljöpåverkan kan beskattas. Jämför reservation 18 (MP). I kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 45 föreslås att regeringen bör utreda hur animaliska livsmedels miljöpåverkan kan beskattas. Enligt motionen finns det farhågor om att en beskattning som enbart grundar sig på klimatpåverkan kan leda till försämrat djurskydd. Kyckling- och slaktsvinsuppfödning har stora djurvälfärdsbrister, men står för en mindre klimatpåverkan per kilo kött än uppfödningen av idisslare som får vara ute och beta men släpper ut den starka växthusgasen metan. Väger man däremot även in andra aspekter som påverkan på biologisk mångfald sammanfaller djurvänlighet och miljövänlighet i större grad. Det är därför viktigt att ekonomiska styrmedel för att minska animaliska livsmedels miljöpåverkan inte bara tar hänsyn till klimat utan också utformas med andra miljöaspekter och djurvälfärdskonsekvenserna i åtanke, anför motionären. avslog senast under förra (bet. 2012/13:SkU19) motsvarande yrkande om att en utredning ska se över hur animaliska livsmedels miljökostnader ska kunna beskattas. Utskottet är som framgått av tidigare behandling av frågan inte förespråkare för sådana styrmedel som motionären tar upp. Utskottet ifrågasätter om inte en beskattning av det slaget främst skulle fördyra inhemska livsmedel till förmån för billig import och att några miljövinster inte skulle uppkomma. Det finns därför inte någon anledning att tillsätta en utredning för att se över frågan. Utskottet vill på nytt erinra om att det inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, bl.a. inom landsbygdsprogrammet, finns kraftfulla instrument för miljöåtgärder, t.ex. vid djuruppfödning. Utskottet avstyrker därmed den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att utreda en särskild gruvskatt. Jämför reservation 19 (MP) och särskilda yttrandena 5 (S), 6 (SD) och 7 (V). Bergsstaten är ett särskilt beslutsorgan inom myndigheten geologiska undersökning (SGU). Bergsstaten leds av bergmästaren som utses av regeringen. Enligt minerallagen (1991:45) krävs tillstånd dels för ensamrätt till undersökningar (prospektering), dels för bearbetning. beslutade om omfattande ändringar i minerallagen som skulle förbättra kontakterna mellan prospektörer, gruvnäring och markägare (bet. 2004/05:NU8). Man införde också en s.k. mineralersättning från koncessionshavaren till markägarna för att uppnå en bättre balans mellan exploatörer och markägare. Enligt minerallagen ska koncessionshavaren betala en mineralersättning motsvarande av det beräknade värdet av de som omfattas av koncessionen och som har brutits och uppfordrats inom koncessionsområdet . Beräkningen baseras på mängden uppfordrad malm, malmens halt av koncessionsmineral och genomsnittspriset för mineralet eller ett motsvarande värde. Av ersättningen tillfaller tre fjärdedelar fastighetsägare inom koncessionsområdet och en fjärdedel staten. Bergmästaren fastställer mineralersättningen. utsåg regeringen, efter tillkännagivande, en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av vissa bestämmelser i minerallagen (dir. 2011:73 och dir. 2012:41). lämnade utredningen betänkandet Undersökningstillstånd och arbetsplaner (SOU 2012:73). Betänkandet har remitterats. Remisstiden löpte ut . uppmärksammade 2008 betydelsen av tillgång till stål, metaller och för tillväxt och hållbara samhällen i ett meddelande kallat råvaruinitiativet (KOM(2008) 699). EU har sedermera uppmanat medlemsländerna att ta fram nationella mineralstrategier för att säkerställa att mineralresurser utnyttjas på ett ekonomiskt bärkraftigt sätt. geologiska undersökning (SGU) fick 2011 regeringens uppdrag att föreslå hur arbetet med en svensk mineralstrategi skulle läggas upp. Uppdraget redovisades i promemorian En kraftfull svensk mineralstrategi – inriktning, innehåll, uppläggning av arbeten (Dnr 04-2095/2011 ). Regeringen antog mineralsstrategi – för ett hållbart nyttjande av mineraltillgångar som skapar tillväxt i hela . Målet med mineralstrategin är att mineraltillgångar ska nyttjas på ett långsiktigt hållbart sätt, med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella värden. I budgetpropositionen har medel anvisats för att genomföra strategin. I kommittémotion 2013/14:N395 av m.fl. (MP) yrkande 9 föreslås att en särskild gruv- och naturresursskatt ska utredas. Motionärerna framhåller att den mineralersättning som betalas vid gruvbrytning är låg och endast en mindre andel går till staten. Huvuddelen går till markägaren. Enligt motionen diskuteras på många håll en särskild skatt för att fördela inkomsterna som gruvnäringen genererar jämnare i samhället. I avvaktan på detta bör mineralersättningen höjas rejält och fördelningen mellan staten och markägaren ses över. Utskottet tog ställning till frågan om att utreda en gruvskatt även under det förra och ser alltjämt inte någon anledning för att ta ett sådant initiativ (se bet. 2012/13:SkU19). har på förslag av näringsutskottet också motsatt sig en förändring av mineralersättningen (se bet. 2011/12:NU14 och 2012/13:NU14) och framhållit bl.a. betydelsen av goda villkor för den svenska mineralindustrin och att det pågår en översyn med anledning av de förslag som Utredningen om översyn av vissa frågor i minerallagen (N2011:06) lämnat i betänkandet SOU 2012:73 Undersökningstillstånd och arbetsplaner. Utskottet avstyrker med detta motion N395 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att regeringen ska utreda styrmedel för att utveckla och stimulera biokolteknik. Biokol är kol som framställs genom värmebehandling av naturliga organiska material, t.ex. avfall från grödor, träflis, kommunalt avfall eller gödsel, i en syrefattig miljö. Processen kallas för pyrolys och kan liknas vid processen i en kolmila. Biokolet är på grund av sin struktur kemiskt och biologiskt mer stabilt än sitt ursprung, vilket gör biokol svårt att bryta ned. Biokolmetoden syftar till att återföra biokolet till jorden och skapa bördigare jordar och binda kol i marken. I motion 2013/14:MJ221 av (MP) yrkande 4 föreslås att regeringen skyndsamt ska utreda styrmedel för att utveckla och stimulera biokolteknik. Ett system med statsstöd för biokolanvändning bör införas. Mest rättvist, säger motionären, vore att avskiljning av kol kompenseras med en ersättning av samma storlek som de utsläpp som beskattas via koldioxidskatten. Utskottet avstyrkte under det förra motsvarande förslag om att utreda ett styrmedel för att stimulera biokolteknik. I det av godkända betänkandet 2012/13:SkU19 framhöll utskottet att en sådan ersättning som motionären efterfrågar inte kan förenas med energiskattelagens systematik. Utskottet avvisade även tanken på ett bidragssystem för att stimulera biokolteknik och hänvisade till de skäl som miljö- och jordbruksutskottet anfört i betänkande 2010/11:MJU12. Utskottet har utförligt behandlat frågan om biokol i betänkande 2009/10:MJU1 då likalydande yrkanden avstyrktes. Utskottet anser nu som då att en storskalig produktion av biokol för nedbrukning i svensk åkerjord inte är rimlig att stödja och att det inte vore rimligt att bygga om dagens kraftvärmeverk till pyrolysugnar. I övrigt hänvisar utskottet till det som anfördes i betänkandet. Utskottet konstaterar vidare att forskning om biokolmetoden pågår vid , finansierad av bl.a. Mistra (). Målsättningen med forskningen är att undersöka om och hur biokolmetoden kan användas vid arbetet med de globala klimatförändringarna, tillgången på användbar energi och matproduktionen. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrker med det anförda motion MJ221 i motsvarande del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Skatt på finansiella transaktioner, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 74. Det behövs kraftigt ökade ekonomiska resurser för att fortsätta arbetet med millenniemålen och för att kunna nå dessa mål. En skatt på finansiella transaktioner (Financial Transaction Tax, FTT) har förts fram som en alternativ mekanism för att finansiera utveckling. Efter finanskrisen har frågan aktualiserats och vunnit ökat politiskt stöd. Regeringarna i och är aktivt pådrivande, och den franske presidenten har gjort tydliga utfästelser om att en del av intäkterna från skatten på finansiella transaktioner bör öronmärkas för internationellt utvecklingssamarbete. Det är beklagligt att den aktivt har valt att inte tillhöra den grupp av elva länder i EU som arbetar för att införa en skatt på finansiella transakioner. Vi anser att en sådan skatt kan bidra till finansiell stabilitet och att generera resurser för utvecklingssamarbete och klimatarbete. Den långsiktiga ambitionen bör vara en skatt på finansiella transaktioner på global nivå, men ter sig EU-nivån mer realistisk. Det är då avgörande att skatteintäkterna går tillbaka till medlemsländerna, som suveränt bör disponera dessa medel. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på elektrisk kraft, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Sk283 av (C) och 2013/14:Sk391 av och (båda SD). Ett stort antal kommuner och företag har valt att investera i vindkraftverk, bl.a. eftersom den el som produceras för egen förbrukning är energiskattebefriad. För att få skattebefrielse får vindkraftsproducenten inte sälja någon el till en tredje part. Och eftersom all överproduktion måste skänkas bort, måste vindkraftverket dimensioneras efter den tidpunkt då förbrukaren har lägst konsumtion. Det finns i lagtexten inga bestämmelser för hur denna tidpunkt ska definieras eller hur som avses. Det optimala för dimensioneringen av vindkraftverket skulle vara att utgå från konsumtionen på årsbasis, där ett produktionsöverskott under delar av året kvittats mot ett underskott under andra delar av året. Praxis har dock varit att kvittningen har skett . meddelade att produktion och förbrukning inte längre ska stämmas av utan timme för timme. Det innebär att den andel av den egna årskonsumtionen som vanligtvis har kunnat täckas av egen energiskattebefriad produktion minskar från ca 60–till cirka 20–. inskränkning innebär i praktiken att endast ett fåtal aktörer – med en hög och över dygnet jämnt fördelad förbrukning i förhållande till produktion – kan utnyttja skattebefrielsen. Det motverkar syftet att ge skattebefrielse till den som äger och producerar vindkraftsel för egen förbrukning. Vi anser således att kvittning mellan produktion och förbrukning inte bör ske på timbasis utan på års- eller kvartalsbasis. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på elektrisk kraft, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:Sk283 av (C) och 2013/14:Sk391 av och (båda SD). Vi föreslår att en utredning ser över alla de frågor som aktualiseras i samband med utbyggnaden av den förnybara energin. Det bör inte vara myndigheter som styr utvecklingen, utan det bör vara de miljömässiga, ekonomiska och politiska faktorerna som är avgörande. har genom en tolkning av energiskattelagen kraftigt reducerat energiskattebefrielsen för kommuner och företag som äger och producerar vindkraftsel för egen förbrukning. Det är uppenbart att svenska myndigheter har överraskats av styrkan och hastigheten i utbyggnaden av den förnybara energin. är det vindkraften som är aktuell, men vi är övertygade om att det snart är solelen som hamnar i sökarljuset från myndigheternas sida. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Skatt på drivmedel m.m., punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:Sk287 av (M) och 2013/14:Sk389 av (FP) yrkandena 1 och 2. Koldioxidskatten är ett av de mest verkningsfulla klimatverktygen. Att införde koldioxidskatt är en starkt bidragande orsak till att de svenska klimatutsläppen har minskat. Att sätta ett pris på utsläppen av koldioxid är också nödvändigt för att de drivmedel eller transportsätt som har lägre klimatpåverkan ska få konkurrenskraft som bättre speglar den relativa miljöbelastningen. Ovissheten om prisrelationen mellan biogas och fossila drivmedel är sannolikt den viktigaste anledningen till att investeringar i biogasinfrastruktur uteblir. Den som investerar bör ha en hygglig prognos för avkastning på insatt kapital. En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen är en bra början som behöver följas av långsiktiga spelregler som garanterar att det klimatsmarta är billigare för konsumenten än det klimatdåliga. bedömer att bränslepriset på fossila drivmedel behöver öka med till 2030 för att nå en 80-procentig minskning av transporternas utsläpp till 2030. ser koldioxidskatten som ett viktigt klimatverktyg. I det klimatpolitiska ramverk som vi föreslår kommer regelbundna revideringar av koldioxidskatten att vara en självklar del. På kort sikt bör koldioxidskatten höjas med . Detta motsvarar ca per liter på bensinpriset.