bet · H101SoU11 · 2014-03-31 00:00:00 — I direktiven uttalas att svensk vård och omsorg om äldre står inför betydande utmaningar under de närmaste decennierna och att behovet av insatser kan komma att öka väsentligt, vilket förväntas medföra en samhällsekonomisk utmaning. behöver kommuner och landsting utveckla vård- och omsorgsinsatserna på ett sätt som ger den enskilde mer inflytande, trygghet och självbestämmande över den egna tillvaron. I uppdraget ingår att lämna förslag till hur förutsättningarna för kommunernas och landstingens förebyggande arbete kan utvecklas och bidra till att främja äldre personers hälsa, trygghet och självbestämmande, hur den äldre befolkningens intresse att investera i sin egen hälsa kan påverkas, hur det förebyggande arbetet även kan bli en mer integrerad uppgift i all vård och omsorg för äldre och därigenom skjuta upp, dämpa eller undvika stora behov av vård och omsorg. Förslag ska även lämnas på hur det säkerhetsfrämjande arbetet bland äldre kan utvecklas för att skapa ökad trygghet och säkerhet för äldre. Utredaren ska utgå från kvinnors och mäns skilda behov och villkor. Utredaren ska vidare lämna förslag som innebär att kommunerna kan erbjuda äldreomsorg och annan service utan traditionell biståndsprövning. Syftet ska vara att på detta sätt öka självbestämmandet och delaktigheten för den enskilde. En förutsättning ska dock vara att den enskilde alltid ska ha möjlighet att, om han eller hon vill, få en ansökan om insats prövad som en ansökan om bistånd. Slutligen ska utredaren lämna förslag till åtgärder för bättre och effektivare utförande av vård- och omsorgstjänster, i första hand genom ökat användande av teknologi inom omsorgen. Detta ska ske med bibehållen eller ökad – upplevd och faktisk – kvalitet. Utredaren ska t.ex. lämna förslag till åtgärder för att främja innovationer inom såväl organisering av vård och omsorg för äldre personer som inom förbättrade arbetssätt, medicinteknik och it-tjänster samt lämna förslag till vilka insatser som behövs för att föreslagna åtgärder ska tas emot och användas. Uppdraget ska redovisas . Statsrådet besvarade en interpellation (2013/14:138) från om arbetsförhållandena för personal i äldreomsorgen. Statsrådet svarade bl.a. följande: En av de största utmaningarna för äldreomsorgen kommer att vara att rekrytera och behålla personal. Arbetsgivare måste kunna attrahera ny arbetskraft och göra yrkena inom äldreomsorgen attraktiva. Det är därför viktigt att lyfta fram det som är bra och inte svartmåla hela branschen. Det är illavarslande att flera av medlemmar i rapporten och låg bemanning i äldreomsorgen – medlemmar 2012 uppger att de upplever sin arbetsmiljö som stressig, psykiskt ansträngande och ibland som en risk för de äldre till följd av låg bemanning. Personalens arbetssituation är främst en arbetsgivarfråga. Kommunernas ansvar för personalens arbetsvillkor, oavsett vilken utförare som driver verksamheten, måste både betonas och respekteras. Inte minst är det viktigt att den äldre bemöts med respekt och kompetens. Ett väl fungerande ledarskap är i sammanhanget en viktig komponent i att skapa en god arbetsmiljö och goda villkor för personalen. I framkommer det också att kompetensutveckling upplevs som en bidragande faktor till att se möjligheterna att utvecklas i sin yrkesroll. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att effektivisera kvalitetsarbetet inom äldreomsorgen och däribland kompetenssatsningar för såväl personal som chefer. Regeringen har satsat på två värdegrundsutbildningar på högskolenivå för enhetschefer, . I grundutbildningen Att leda och arbeta utifrån den nationella värdegrunden har ca 2 100 personer deltagit, och närmare 300 enhetschefer har deltagit i fördjupningsutbildningen Fördjupad värdegrundsutbildning med tonvikt på ledarskapet. Regeringen har även satsat på en nationell ledarskapsutbildning för chefer i äldreomsorgen . Utbildningen började denna höst, och det har till min glädje funnits ett stort intresse och en efterfrågan bland äldreomsorgens chefer för att genomgå denna utbildning. I visas att andelen personal som har gymnasiekompetens, i både hemtjänst och särskilt boende, har ökat . Det är viktigt att omsorgen utförs av tillräckligt många medarbetare. arbetar med att ta fram regler om bemanning i äldreomsorgen. samarbetar med SKL i denna fråga för att utarbeta en samsyn kring regelverket och hur kvaliteten inom äldreomsorgen kan följas upp. uppger att det är låg personaltäthet inom äldreomsorgen. I en nyligen publicerad rapport från har 130 personal per 1 000 personer . Det är den högsta siffran bland . Enligt har antalet årsarbeten i stort sett varit oförändrat. Regeringen gör också omfattande satsningar för att öka kvalitet och trygghet i äldreomsorgen. Satsningen på de mest sjuka äldre omfattar sammanlagt och syftar bland annat till att stimulera ett systematiskt förbättringsarbete. Exempelvis bidrar satsningen på kvalitetsregister till att ge personal goda förutsättningar och bättre verktyg för att utveckla och utföra sitt arbete. Genom starkt ledarskap, att personalen får möjlighet att stärka sin kompetens och ökad tillgång till evidensbaserade metoder och arbetssätt får personalen bättre förutsättningar att minska sin stress och därmed minska risken för att den äldre kommer till skada. Jag vill hålla med om att personalen är den viktigaste resursen i äldreomsorgen. För att få en väl fungerande äldreomsorg vet vi också att kontinuitet ger betydelsefull kvalitet och kvalitetshöjning för den äldre. Man uppskattar att det är samma personer från som kommer tillbaka, att de inte är många och att man lär känna dem på ett personligt plan. Arbetsgivaransvaret som finns ute i kommunerna är det viktigt att man sköter på ett bra sätt. Det handlar om att erbjuda bra villkor så att man har personal som trivs och som stannar. Det är en ledningsfråga – man ska kunna ha ett gott chefskap och en god ledning för äldreomsorgen, en ledning som hinner vara ledare ute i verksamheterna, hinner med medarbetarsamtalen med alla sina medarbetare och så vidare. I kommittémotion 2013/14:So7 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om äldrepolitiken. Motionärerna nämner tio områden som man anser som särskilt viktiga i arbetet för en bättre äldreomsorg. Motionärerna anser att frågan om hur välfärden ska finansieras är en genuint politisk fråga och att det går att utveckla en gemensamt finansierad vård och omsorg för alla äldre genom politiska prioriteringar. Kvalitetsplan för äldreomsorgen. Motionärerna anser att det i stället för tillfälliga och kortsiktiga statliga satsningar och projekt krävs en långsiktig och uthållig planering . Bättre vård för de mest sjuka äldre. Motionärerna anser att det behövs ett förbättrat omhändertagande av svårt sjuka äldre. Bl.a. bör möjligheterna till direktinläggning på sjukhus förbättras och multisjuka äldre behöver en personlig vårdkontakt med helhetsansvar för behandlingar och läkemedel. Äldre som behöver vård och omsorg ska få bestämma själva över sitt liv och sin vardag. Enligt motionärerna måste insatser på äldreboenden och inom hemtjänst utvecklas så att de inte bara handlar om det nödvändiga utan också rymmer det som gör livet värt att leva. Det ska även vara möjligt med viss hemtjänst utan biståndsbedömning för personer över en viss ålder. Motionärerna anser att det är otillfredsställande att kan finna att en kommun har för lite personal som det saknas riktlinjer för bemanning som är rimlig. Motionärerna konstaterar att , efter tillkännagivanden från , kommer att utfärda föreskrifter för bemanning . Bättre arbetsvillkor och kompetensutveckling för personalen. Motionärerna anser att personalens kompetensnivå är viktigast för att höja kvaliteten och vill därför införa en lägsta kompetensnivå för att arbeta med sköra äldre. Motionärerna anser att det förutom investeringsstödet behövs ytterligare initiativ från regeringen när det gäller särskilt boende i många kommuner. God mat i äldreomsorgen. Motionärerna anser att det behövs personal med nutritionskompetens för att förebygga och åtgärda näringsproblem. Motionärerna vill verka för att alla som misstänks ha en demenssjukdom ska erbjudas en demensutredning. Nationella kvalitetslagar för ordning och reda i äldreomsorgen. Motionärerna anser bl.a. att vinst inte ska kunna tas ut på bekostnad av kvaliteten och att detta ska regleras i lag, att det ska ställas hårdare krav när det gäller vem som ska få driva välfärdsverksamhet och att det behövs en mer utbyggd tillsyn. Vidare ska det vara möjligt för kommunerna att själva välja om de vill införa LOV eller inte, och lex bör utvidgas så att missförhållanden hos privata utförare ska anmälas till en oberoende instans. I kommittémotion 2013/14:So657 av m.fl. (S) har yrkandena 51, 52, 53 och 54 liknande innehåll. Även i motion 2013/14:So221 av (S) yrkandena 1–3 och 5 finns yrkanden med liknande innehåll. I motion 2013/14:So435 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ändra lagen när det gäller äldres biståndsbedömning. I motion 2013/14:So630 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn för att göra systemet säkrare så att våra biståndsbedömda äldre får betala rätt avgift i förhållande till sina inkomster. I motion 2013/14:So229 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att säkerställa en god kvalitet och självbestämmande inom äldreomsorgen. I motion 2013/14:So330 av (S) begärs ett tillkännagivande om en nollvision för fallolyckor. I motion 2013/14:So403 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en nationell chefsutbildning inom omsorgen. I motion 2013/14:So430 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att motverka arbetskraftsbrist i äldreomsorgen. I motion 2013/14:So651 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av ett kvalitetskrav när äldreomsorgslagen ses över. I motion 2013/14:So273 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till bättre och mer flexibla hjälpinsatser för äldre. Motionären anser att det måste finnas ett flexibelt system, anpassat efter varje individs önskemål och behov. I motion 2013/14:So333 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av en äldreombudsman. I kommittémotion 2013/14:So9 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att det i äldreomsorgen inte ska vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att en vinstbegränsning bör införas som innebär att eventuell icke-offentlig verksamhet inom äldreomsorgen som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen, alternativt av ideella aktörer eller icke vinstdrivande kooperativ. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag som innebär att lagen (2008:962) om valfrihetssystem upphävs. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram personalstatistik för personal i offentligt finansierad verksamhet inom äldreomsorgen, uppdelad på egen regi och övriga utförare. I kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. yrkande 2 finns en liknande begäran. I kommittémotion 2013/14:So9 av m.fl. (V) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att det behövs en utvärdering av hur kundvalsmodeller och olika driftsformer påverkar anställningsvillkor och arbetsförhållanden. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör införa ett tak för hemtjänstavgifter om . I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att särskilt uppmärksamma hur äldreomsorgen fungerar för äldre med utländsk bakgrund. I kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att se över hur vård och omsorg i det ordinära boendet kan kvalitetssäkras så att den äldre får en god vård och omsorg med hög personalkontinuitet och med den tid och de insatser som beviljats. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att i samarbete med SKL ta fram metoder och kunskaper för hur kommuner kan arbeta för att öka personalkontinuiteten. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att ändra lex så att rapportering och anmälan går till en oberoende part. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta kraftfulla initiativ så att alla äldre som behöver en fast kontakt som samordnar deras behov av sjukvårdsinsatser får detta. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att få fler akutmottagningar att utveckla snabbspår för de mest sjuka äldre. I motion 2012/13:So393 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa en demensombudsman. I motion 2013/14:So460 (i denna del) av Per Ramhorn (SD) begärs ett tillkännagivande om att utöka lagen om registerkontroll så att den omfattar anställda, praktiserande och studerande inom äldreomsorgen. En liknande begäran finns i motion 2013/14:So529 (i denna del) av och (båda SD). I motion 2013/14:So533 av Per Ramhorn (SD) begärs ett tillkännagivande om gemensamma nationella yrkeskrav inom vård och omsorg av äldre. I motion 2013/14:So470 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om bättre kvalitet inom och att överväga en översyn av LOV:s utformning. I motion 2013/14:So448 av (M) begärs ett tillkännagivande om att öka kraven i socialtjänstlagen om socialt innehåll inom äldreomsorgen. I motion 2013/14:So305 av (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) bör göra en översyn för att ytterligare förbättra vården för äldre med psykiska problem. I motion 2013/14:So 646 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för förebyggande hälsobesök hos äldre . I motion 2013/14:So457 av m.fl. (FP) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om vad som sägs i motionen om riskfaktorer för självmord hos äldre. I motion 2013/14:So254 av (FP) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utbilda vård- och omsorgspersonal i att känna igen depression och suicidrisk bland äldre. I motion 2013/14:So359 av och (båda KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet av en informations- och kunskapskampanj för att sprida goda exempel inom äldreomsorgen. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av fortsatt arbete för att stärka kvaliteten i äldreomsorgen. gäller att hem för vård eller boende enligt 6 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) som tar emot barn inte får anställa någon om det inte gjorts en kontroll av register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregister och lagen (1998:621) om misstankeregister avseende honom eller henne (se lagen [2007:171] om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn). Detsamma ska gälla den som, utan att det innebär en anställning, erbjuds ett uppdrag, en praktiktjänstgöring eller liknande vid ett sådant hem under omständigheter liknande dem som förekommer vid en anställning inom verksamheten. Motionsyrkanden om att ändra lex så att rapportering och anmälan går till en oberoende part behandlades av utskottet i det av godkända betänkandet 2012/13:SoU12 Äldrefrågor (rskr. 2012/13:171). Utskottet uttalade följande (s. 28, 1 res. S,V). Vården och omsorgen måste självklart vara av god kvalitet. Det är en förutsättning för att äldre och deras anhöriga kan känna trygghet. finns nya bestämmelser som bl.a. innebär att allvarliga missförhållanden och påtaglig risk för allvarliga missförhållanden ska anmälas till av den som bedriver verksamheten. ska dessa anmälningar i stället göras till Inspektionen för vård och omsorg. bör inte ta något initiativ. Motionerna [] avstyrks. I samma betänkande behandlades även motioner om psykisk ohälsa bland äldre. Utskottet uttalade följande (s. 28 1 res. S, MP,V). Psykisk ohälsa bland äldre måste tas på största allvar. Utskottet konstaterar att har redovisat ett uppdrag inom området, och snart ska redovisa ytterligare ett. Utskottet påminner om att regeringen, genom överenskommelsen med SKL om en sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre, också genomför en långsiktig satsning på äldres psykiska hälsa. Även i handlingsplanen för arbetet med psykisk ohälsa (PRIO) genomförs en långsiktig satsning. bör inte föregripa det pågående arbetet. Motionerna [] avstyrks. I nämnda betänkande behandlade utskottet också motionsyrkanden om en strategi för att motverka våld mot äldre. Med delvis bifall till yrkandena föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen och uttalade följande (s. 30, 1 res. SD,V). Utskottet delar bedömningen i motionerna [] att äldre kvinnor och män som utsätts för våld och övergrepp är en mycket utsatt grupp. Det är viktigt att öka kunskapen på området och systematiskt motverka våld mot äldre. Utskottet anser att regeringen ska återkomma med en samlad redovisning till om vilken strategi man har valt för att motverka våld mot äldre. Vad utskottet nu anfört bör med delvis bifall till motionerna som sin mening ge regeringen till känna. Också här beslutade i enlighet med utskottets förslag. Ett motionsyrkande om att införa ett tak på hemtjänstavgifter om behandlades av finansutskottet i det av godkända betänkandet 2013/14:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna (rskr. 2013/14:69). tillstyrkte regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och avstyrkte alla motionsyrkanden (s. 20–21, särskilt yttrande V). Motionsyrkanden om att det inom bl.a. verksamheten äldreomsorg inte ska vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel och att en vinstbegränsning bör införas som innebär att eventuell icke-offentlig verksamhet i sådan verksamhet som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen (2005:551) alternativt av ideella aktörer eller icke vinstdrivande kooperativ behandlades också av finansutskottet i det av godkända betänkandet 2013/14:FiU26 Kommunala frågor (prot. 2013/14:78). uttalade följande (s. 9, 1 res. Utskottet anser att den svenska välfärden ska präglas av kvalitet, tillgänglighet och valfrihet. Därför vill utskottet än en gång understryka vikten av en ökad mångfald av utförare. Med fler aktörer på marknaden ökar tillgängligheten, människors valfrihet och möjligheten till självbestämmande. När fler människor kan välja och välja bort aktörer med bristande kvalitet kan också kvaliteten och effektiviteten förväntas öka i de insatser som erbjuds. Det är viktigt att verksamheterna bedrivs med en hög kvalitet och med ett engagemang som är långsiktigt och seriöst. Enligt utskottet säkerställs det genom en effektiv tillsyn och tydliga regelverk, inte genom förbud eller begränsningar av att göra vinst. Utskottet kan också notera att det pågår en utredning på området. Bland annat utreds frågan om eventuella överskott som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten samt frågan om det bör införas krav på att aktiebolag i sin bolagsordning ska ange att bolagets verksamhet har till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet. Utskottet vill avvakta utredningarnas resultat innan ställning tas till nya åtgärder för att ytterligare säkra kvaliteten inom välfärdens områden. Mot det anförda avslår utskottet samtliga motionsyrkanden. Målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt, samt ha tillgång till god vård och omsorg. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Begreppet värdigt liv har en övergripande karaktär och kan innebära sådant som respekt för privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet, individanpassning, insatser av god kvalitet och gott bemötande av den äldre och hennes eller hans anhöriga. Äldre personer ska ses som individer med skilda intressen och bakgrund. Genom att utforma lokala värdighetsgarantier kan kommunerna tydliggöra kvalitet och trygghet i omsorgen. Syftet med valfrihetsreformen är att skapa ökad valfrihet för den enskilde brukaren genom att öka mångfalden av aktörer och mångfalden i utbud inom äldreomsorgen. På det viset kan också tillgängligheten, kvaliteten och effektiviteten öka i de insatser som erbjuds. Utskottet konstaterar att det av utvärderingar av reformen framgår dels att de allra flesta uppskattar och vill ha möjligheter att välja utförare av hemtjänst men att det är viktigt att titta närmare på valsituationen och ge stöd till dem som inte har förmågan att fatta egna beslut, dels att det inte finns någon entydig bild av kvalitetsskillnader i vård och omsorg av äldre beroende på om verksamheten bedrivs i eller enskild regi. Därtill har framkommit att de äldre har blivit mer nöjda med i kommuner som har ett valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem och att lagen ökar förutsättningarna för kommunerna att få bättre kontroll över kostnadsutvecklingen. Utskottet noterar vidare den avlämnade utredningen valfrihetssystem – inom (SOU 2014:2) med förslag om att alla kommuner ska skapa förutsättningar för brukarna att välja utförare av hemtjänst och att kommunerna själva ska besluta vilka delar av som ska omfattas av möjligheten att välja. Utredningen remissbehandlas till . Vidare påminner utskottet om den pågående utredningen med syftet att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom bl.a. vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet (dir. 2012:131). Slutdatum för denna är . Utskottet noterar med tillfredsställelse den tillsatta utredningen om åtgärder som främjar äldres hälsa, trygghet och självbestämmande (dir. 2014:2) med uppdrag att lämna förslag som innebär bl.a. att kommunerna kan erbjuda äldreomsorg och annan service utan traditionell biståndsbedömning. I uppdraget ingår även att lämna förslag till hur förutsättningarna för kommunernas och landstingens förebyggande arbete kan utvecklas och bidra till att främja äldre personers hälsa, trygghet och självbestämmande. Förslag ska även lämnas på hur det säkerhetsfrämjande arbetet bland äldre kan utvecklas för att skapa ökad trygghet och säkerhet för äldre. Utskottet utgår från att risken för fallolyckor kommer att beaktas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser mycket positivt på de stora satsningar som har gjorts när det gäller att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre med målet att få hemsjukvård, äldreomsorg, vårdcentral och sjukhusvård att samverka bättre kring de äldre. Till satsningen har knutits en nationell äldresamordnare. En del i detta arbete sker genom regeringens årliga överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL). Syftet med överenskommelserna är att genom ekonomiska incitament, utifrån de mest sjuka äldres behov, uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. I överenskommelsen finns fortsatt stöd till förändrat arbetssätt med hjälp av bl.a. kvalitetsregistret Senior alert. Genom deltagande i registret möjliggörs ett systematiskt och standardiserat sätt att förebygga fallskador, undernäring, trycksår, förbättra munhälsan, den palliativa vården och demensvården. Ett annat fokusområde i överenskommelsen är att genom en sammanhållen vård och omsorg bidra till att behovet av sluten hälso- och sjukvård kan minska. Psykisk ohälsa är tyvärr inte ovanligt bland äldre och måste tas på största allvar. Enligt en rapport från lider av alla äldre personer av psykisk ohälsa. Utskottet noterar med tillfredsställelse att även området äldres psykiska ohälsa uppmärksammas i nämnda överenskommelse. ska SKL genomföra utbildningar för utbildare i första hjälpen till psykisk hälsa för äldre samt sprida och införa arbetssättet.