bet · H201JuU1 · 2014-12-11 00:00:00 — I uppdraget ingår bl.a. att ta ställning till om straffbestämmelserna om olaga hot, ofredande, förtal och förolämpning bör förändras på något sätt och om det finns behov av ett utvidgat straffrättsligt skydd mot spridning av bilder eller andra uppgifter med ett integritetskränkande innehåll. Regeringen anför vidare (s. 21) att ett av jämställdhetspolitikens viktigaste mål är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Regeringen påtalar därför (s. 28) att insatserna för att motverka våld i nära relationer måste förstärkas. Våld i nära relationer är ett allvarligt samhällsproblem, som drabbar tiotusentals personer i . De våldsutsatta måste inte sällan bryta upp från både sin relation och sitt hem. Utsattheten blir mycket påtaglig. Många barn lider också av detta våld, som ofta pågår i deras hemmiljö. Regeringen framhåller också (s. 22) att människohandel är en annan särskilt allvarlig brottslighet där människor utnyttjas på ett hänsynslöst och cyniskt sätt. Trots att lagstiftningen skärptes är antalet fällande domar för sådana brott få. Mot denna bakgrund har en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utvärdera människohandelsbrottet och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas för att öka det straffrättsliga skyddet mot människohandel. Uppdraget ska redovisas 2016. Regeringen pekar vidare på (s. 22) att narkotikamissbruk och illegal narkotikahandel utgör allvarliga hot mot samhället och att kampen mot narkotika och dess skadeverkningar därför är högt prioriterad av regeringen. Den straffrättsliga regleringen har en central roll i narkotikabekämpningen. En särskild utredare har gjort en översyn av den straffrättsliga regleringen i syfte att åstadkomma en modern och ändamålsenlig straffrättslig reglering för narkotikabrott och narkotikasmugglingsbrott. Utredaren har bl.a. föreslagit att straffskalorna för grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling ska delas upp i två och att straffskalan för grovt brott ska vara fängelse i lägst två och högst . För brott som är att anse som synnerligen grova ska dömas till fängelse i lägst sex och högst . Betänkandet har remitterats och bereds inom . Grov organiserad brottslighet utgör enligt regeringen (s. 22 f.) ett hot mot det demokratiska samhället och är en av samhällets stora utmaningar. Bekämpningen av denna typ av brottslighet är därför högt prioriterad. När det gäller arbetet mot terrorism anför regeringen (s. 24) att terrorism är ett hot mot vår säkerhet och mot våra grundläggande fri- och rättigheter. Bekämpningen av terrorism måste därför ständigt vara en högt prioriterad fråga. får bekämpningen i sig inte kränka våra grundläggande fri- och rättigheter. Respekt för och försvar av dessa är en förutsättning för en rättssäker terrorismbekämpning och en skyldighet för staten. Säkerhetspolisen har huvudansvaret för att förebygga och bekämpa terrorism. Andra myndigheter och aktörer har också viktiga roller, och ett nära och väl fungerande samarbete med och mellan dessa myndigheter är nödvändigt. För att därutöver motverka olika former av våldsbejakande extremism krävs ett tidigt arbete med grundläggande värderingar. Det är ett uppdrag som behöver omfatta hela samhället, alltifrån skolan till föreningslivet och olika organisationer. I syfte att utveckla detta arbete ytterligare har regeringen tillsatt en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Uppdraget ska redovisas . Ett allvarligt problem som ökat i omfattning är att personer reser från till konfliktområden för att ansluta sig till terroristgrupper och delta i eller få träning i väpnad strid. En del av dessa återvänder sedan till . Av propositionen framgår att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som ska analysera lagstiftningen och överväga åtgärder som tar sikte på personer som reser för att delta i strid utomlands. Enligt regeringen bör (s. 26) även insatser mot ungas kriminalitet prioriteras. När unga fastnar i kriminalitet är det ofta en del av en större problembild med exempelvis ogiltig frånvaro från skolan och missbruk av alkohol eller narkotika. Föräldrar har huvudansvaret för att deras barn inte begår brott, men det är viktigt att familjen har tillgång till olika former av stöd. Det är också viktigt att de aktörer som möter och identifierar barn och ungdomar med olika problem, exempelvis inom skolan, hälso- och sjukvården, och polisen, samordnar sina insatser och ser till helheten. Slutligen framgår av propositionen (s. 49) att det inom Åklagarmyndig-heten pågår två försöksverksamheter för att uppnå en mer enhetlig och effektiv mängdbrottshantering. Hanteringen av trafikbrott har koncentrerats till två orter, och , och inom hanteras en majoritet av mängdbrottsärendena på en av länets fem kammare. Verksamheterna ska utvärderas . Frågor om prioritering av olika slags brottslighet behandlas i ett flertal motioner. I motion 2014/15:313 av (S) efterfrågas en effektivare bekämpning av hatbrott. I kommittémotion 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att polisen och Säkerhetspolisen ska prioritera arbetet mot hatbrott. I motion 2014/15:691 av (M) efterfrågas en översyn av hur övergrepp i rättssak ska kunna bekämpas effektivare. I motion 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4 efterfrågas ytterligare åtgärder för att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja. I partimotion 2014/15:1904 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs att kampen mot bostadsinbrott ska prioriteras. I motionerna 2014/15:300 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:1352 av (C) yrkandena 1 och 3 efterfrågas att brott som har begåtts av djurrättsaktivister på olika sätt ska prioriteras. Att sådan brottslighet ska prioriteras begärs även i motion 2014/15:71 av (M). I motion 2014/15:1228 av (M) yrkande 2 anförs att polisen ska arbeta mot trafikbrott som, särskilt inom yrkestrafiken, sätts i system. I motion 2014/15:343 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att polis och åklagare bör avsätta särskilda resurser för att utreda patentintrång. Det finns ett behov av att prioritera kampen mot bostadsinbrott. bedöms ett bostadsinbrott i regel som grov stöld och påföljden blir ofta villkorlig dom och böter. Eftersom inbrott i bostaden innebär en stor integritetskränkning för den som drabbas finns det anledning att se allvarligare på denna typ av brottslighet än vad som är fallet . Som anförs i partimotion 2014/15:1904 av m.fl. (KD) yrkande 5 bör straffet för bostadsbrott skärpas genom att man inför en ny brottsrubricering, inbrottsstöld, med en högre straffskala än den som gäller för grov stöld. Detta skulle medföra att fler tvingas avtjäna fängelsestraff för inbrott än vad som är fallet . Utskottet anser att arbetet mot bostadsinbrott, inte minst mot bakgrund av den stora integritetskränkning som dessa brott innebär, måste prioriteras. Utskottet föreslår därför, med bifall till den ovan nämnda motionen, att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras. Brott som begås av djurrättsaktivister Trots att de som är verksamma inom den svenska jordbruksnäringen följer de regler och krav som ställs på verksamheten, finns det aktivister som har bestämt sig för att dessa djurägare agerar fel bara för att de har hand om djur. Dessa s.k. djurrättsaktivister använder sig ofta av olika former av brott, både mot egendom och person, för att få uppmärksamhet för sina ståndpunkter. Förutom att detta leder till stora kostnader för dem som är verksamma inom t.ex. pälsindustrin blir dessutom allt fler tveksamma till att fortsätta med sin verksamhet. Även forskare som genomför djurförsök utsätts för brott av djurrättsaktivister, trots att dessa djurförsök genomförs först efter en noggrann kontroll från samhället via de djurförsöksetiska nämnder som godkänner försöken. Utöver de ekonomiska skadorna riskerar dessa angrepp även att försena angelägen forskning om olika allvarliga sjukdomar. Rättsväsendet måste enligt utskottets mening prioritera arbetet mot denna brottslighet i betydligt högre grad än vad som görs samt överväga vilka möjligheter som finns att erbjuda ett bättre skydd för dem som utsätts för hot, skadegörelse och annan typ av brottslighet av djurrättsaktivister. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2014/15:300 av (M) yrkandena 2 och 3, 2014/15:1352 av (C) yrkande 1 samt 2014/15:71 av (M). Utskottet är däremot inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2014/15:1352 av (C) yrkande 3 om en översyn av demonstrationsfriheten. Motionen avstyrks således i denna del. Prioritering av övriga typer av brott Utskottet har i övrigt inte någon invändning mot det som regeringen anför i propositionen om olika brottstyper och betydelsen av att de nämnda brotten på olika sätt uppmärksammas särskilt. Regeringen avser bl.a. att prioritera arbetet mot hatbrott. Vidare framhåller regeringen att den avser att överväga ytterligare åtgärder för att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja. Att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet innebär inte att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt utskottet avgöras vid och vid inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att avslår samtliga övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet Med bifall till en flerpartimotion från M, C, FP, KD tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet. avslår ett flertal motioner om bemötandefrågor och andra kompetenshöjande åtgärder inom rättsväsendets myndigheter. Jämför reservationerna 9 (M, C, FP, KD), 10 (M, C, FP, KD), 11 (SD), 12 (V) och 13 (M, C, FP, KD) och särskilt yttrande 5 (C). Regeringen anför (prop. 2014/15:1 utg.omr. 4 s. 17) att myndigheterna i rättsväsendet länkas samman i en kedja. Polisen är den första länken och därefter följer åklagarväsendet, domstolarna och Kriminalvården. På vägen berörs inte sällan även andra myndigheter såväl inom som utom rättsväsendet. Alla rättsväsendets myndigheter verkar för att nå framgång i brottsbekämpningen och är i många avseenden beroende av varandra för att arbetet ska lyckas. Det ställer stora krav på en väl utvecklad samverkan mellan myndigheterna. För att resultaten ska bli så goda som möjligt är det viktigt att var och en av myndigheterna ser sin roll i rättskedjan och på olika sätt underlättar varandras insatser. Exempelvis är ansvarsfördelningen och samarbetet mellan polis och åklagare av avgörande betydelse för att resurserna och kompetensen ska användas på bästa sätt i den brottsutredande verksamheten. Myndigheterna inom rättsväsendet behöver genomgående försäkra sig om att det finns utvecklade strukturer och rutiner som säkerställer samverkan och tydligt klargör ansvarsfördelningen mellan myndigheterna. Regeringen framhåller vidare (s. 17) att rättsväsendets myndigheter också behöver stärka samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, däribland med kommuner och landsting. Det gäller inte minst i det brottsförebyggande arbetet och i arbetet med att stödja brottsutsatta. För att insatserna på dessa områden ska bli heltäckande och konsekventa ställs det stora krav på samordning mellan olika aktörer. I detta avseende bedömer regeringen att det finns en utvecklingspotential. Regeringen anför vidare (s. 18) att eftersom en allt större del av brottsligheten sker på internet, eller har internetrelaterade inslag, behöver de brottsbekämpande myndigheterna försäkra sig om att de har tillräcklig kompetens för att bekämpa denna typ av brott på ett effektivt sätt. Det finns behov av såväl allmänna kunskapshöjande åtgärder som av expertkompetens. Myndigheterna behöver också utveckla sin samverkan med privata aktörer, som har en stor betydelse genom sina roller som ägare och förvaltare av många av de system som används. Regeringen anför också (s. 19 f.) att för att resurserna ska kunna användas så effektivt som möjligt måste höga krav ställas på att verksamheten inom rättsväsendet ska vara kunskapsbaserad. Nyckeln till ett kunskapsbaserat arbete ligger i välutvecklade strukturer för uppföljning, utvärdering och omvärldsbevakning. Myndigheterna behöver kontinuerligt ta del av kunskaper av relevans för rättsväsendet samt löpande följa upp de egna metoderna. Det finns emellertid utvecklingspotential i flera delar av rättsväsendets nuvarande verksamhets- och resultatuppföljning. Regeringen framhåller (s. 46) att det för att förebygga ekonomisk brottslighet krävs kunskap om riskområden och utvecklingstendenser. I det sammanhanget är arbete med framtagande av en underrättelsebild centralt. Regeringen anför vidare (s. 49) att genomförde flera inspektioner och andra uppföljningar av polisens brottsutredningsverksamhet. Inspektionerna har bl.a. visat att ärendesamordningen blivit bättre vid polismyndigheterna medan analyser av brott och spår från brott med okänd gärningsperson fortfarande inte genomförs i tillräcklig utsträckning. Andra slutsatser är att arbetet med miljöbrott och arbetsmiljöbrott behöver förbättras genom kompetensförstärkning och organisatoriska åtgärder. Flera av inspektionerna pekar på brister i ledningen och styrningen av den brottsutredande verksamheten. fortsätter uppföljnings- och inspektionsverksamhet att rikta uppmärksamhet mot utredningsverksamheten. Regeringen framhåller dessutom (s. 49) att mot bakgrund av sitt utvidgade ansvar för bekämpningen av ekonomisk brottslighet bedrev ett omfattande utvecklingsarbete , framför allt för att få verksamheten på plats på fem nya orter. Därtill har myndigheten utvecklat formerna för handläggningen av de medelsvåra ärendena i syfte att uppnå en effektivare ärendeprocess. har också bedrivit tillsynsprojekt om utredningsmetodik och åklagarnas processföring i domstol. Slutligen anför regeringen (s. 62 f.) att det är positivt att rättsväsendets myndigheter arbetar aktivt med kompetenshöjande åtgärder och chefsutvecklingsprogram. Det skapar enligt regeringen förutsättningar för kompetenta medarbetare och chefer, vilket är nödvändigt för myndigheternas verksamhetsutveckling på både kort och lång sikt. Inom flera av rättsväsendets myndigheter pågår ett arbete för att förbättra bemötandet av och informationen till brottsutsatta. Regeringen framhåller (s. 27) att rättssystemet i stor utsträckning är beroende av att de som har utsatts för brott har förtroende för rättsväsendet så att de anmäler brotten och medverkar i utredningarna. Rättsprocessen upplevs ofta som påfrestande av både brottsutsatta och vittnen. För att de utsatta ska kunna känna sig trygga och berätta vad de har varit med om och orka fullfölja rättsprocessen är det centralt att rättsväsendets myndigheter bemöter dem med professionalism och empati. Det kräver medvetenhet om brottsutsattas behov och reaktioner. Ett sådant förhållningssätt är lika angeläget vid bemötande av vittnen till brott. Utan målsägandes och vittnens utsagor är det ofta mycket svårt att nå framgång i rättsprocesserna. Samhället behöver därför försäkra sig om att stödet till målsägande och vittnen är väl utbyggt och fungerar väl. Vittnesstödsverksamheten, som bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter, är en viktig verksamhet som når ett stort antal brottsutsatta och vittnen. Regeringen anför (s. 23 f.) att bekämpning av grov organiserad brottslighet är beroende av att vittnen vågar medverka i rättsprocesserna. Rädslan att vittna vid denna typ av brottslighet är utbredd, och antalet anmälda fall av övergrepp i rättssak har ökat under . Ett väl utbyggt vittnesskydd är en förutsättning för en fungerande rättstrygghet. Rättstryggheten förutsätter också att säkerheten i domstolarna är hög. Såväl domstolens personal som målsägande, vittnen, gärningspersoner och andra besökare måste kunna lita på att säkerheten i domstol fungerar. Regeringen betonar (s. 63) att rättsväsendets legitimitet och allmänhetens förtroende för det påverkas av hur väl de anställda vid myndigheterna avspeglar befolkningens sammansättning. Ett långsiktigt mångfaldsarbete har bidragit till att öka andelen personer med utländsk bakgrund, vilket är positivt. Ett antal motioner lyfter fram frågor om åtgärder för att öka kompetensen på olika områden inom rättsväsendets myndigheter. Även frågor om att öka kompetensen hos olika företrädare för myndigheterna lyfts fram, liksom frågor om att myndigheterna och dess företrädare bättre ska kunna bemöta och lämna information till dem som i olika sammanhang kommer i kontakt med myndigheterna. I motion 2014/15:2456 av (C) yrkande 3 betonas behovet av att när det gäller sexualbrott driva det preventiva arbetet framåt. Arbetet bör bedrivas på EU-nivå, på riks- och landstingsnivå och nivå. Ett särskilt fokus bör läggas på att skydda barn. I motion 2014/15:2035 av (S) begärs att kompetensen hos rättsväsendet ska höjas när det gäller hanteringen av ärenden om sexualbrott mot barn. I motion 2014/15:1536 av (M) framhålls att polisen och rättsväsendet bör få adekvat utbildning för att på så sätt höja sin kompetens när det gäller hatbrott mot troende. I partimotion 2014/15:2316 av m.fl. (FP) yrkande 9 framhålls att rättsväsendets insatser mot hatbrott måste förbättras, bl.a. genom att stärka kunskaperna om hatbrott i hela rättskedjan. I motion 2014/15:2856 av (S) yrkas att en översyn ska göras av möjligheterna att stärka rättstillämpningen när det gäller våldtäkt. När det gäller skydd av vittnen framhålls i motion 2014/15:1488 av och (båda M) att en utredning bör göras av de befintliga vittnesskyddsåtgärderna och deras effektivitet. Utredningen bör även omfatta en bred inventering av åtgärder som har till syfte att förbättra skyddet för vittnen. I motion 2014/15:2878 av och (M) yrkande 2 anförs att rättsväsendets arbete med att bemöta och stötta ingripare och vittnen bör förbättras. I motion 2014/15:1376 av (MP) yrkande 7 begärs att man vid antagningen av polisaspiranter aktivt ska rekrytera utrikesfödda och miljonprogramsbor. Motionären anför att mångfald inom poliskåren bidrar till en ökad kvalitet inom det polisiära arbetet och förhoppningsvis även ett ökat förtroende för polisen. I motion 2014/15:1375 av (MP) yrkande 1 begärs att man ska ta fram uppgifter om i vilken omfattning diskriminering förekommer inom rättsväsendet. I motion 2014/15:1376 av (MP) yrkande 9 begärs att arbetet med att motverka diskriminering inom rättsväsendet ska prioriteras. I motion 2014/15:1376 av (MP) yrkande 11 anförs att man bör överväga att tillsätta en kommission för lika rättigheter inom rättsväsendet. Kommissionen bör, anför motionären, ges i uppdrag att komma med förslag till regeringen om hur rättsväsendets strukturer och aktörer ska fås att respektera alla människors lika värde. I motion 2014/15:1376 av (MP) yrkande 6 anförs att betydelsen av projekt som syftar till att öka förståelsen mellan polis och ungdomar bör lyftas fram. Ett exempel på ett sådant arbete är det gemensamma dialogprojektet mellan och . I motion 2014/15:678 av (FP) begärs att civila utredningstjänster ska inrättas inom polisen. Polisen skulle därigenom ges möjligheter att rekrytera specialister på it, ekonomi etc. I motionerna 2014/15:1031 av och (båda SD), 2014/15:2099 av (SD) yrkande 2 och kommittémotion 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkande 5 begärs att en nationell djurskyddspolis ska inrättas. I motion 2014/15:2099 av (SD) yrkande 3 begärs att djurskyddspolisen ska samordnas centralt dels för att effektivisera arbetet, dels för att bära ansvaret för vidareutbildning inom djurskyddsområdet. I motion 2014/15:1355 av (C) yrkande 2 anförs att rättssäkerheten bör stärkas vid myndigheters och domstolars hantering av djurskyddsärenden. I motion 2014/15:2217 av . (M) anförs att de erfarenheter som vunnits av polisens regionala djurskyddsgrupper bör lyftas till nationell nivå när den sammanhållna myndigheten bildas. I motion 2014/15:2969 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 anförs att regeringen bör överväga åtgärder för att stärka rättsväsendets arbete mot brottsligheten på internet. Motionärerna anför att andelen brott som begås med hjälp av modern teknik ständigt ökar och att rättsväsendet inte har hunnit följa med i utvecklingen. För att möta hoten är det viktigt att höja kunskapen om den it-relaterade brottsligheten i hela rättskedjan. I motion 2014/15:1223 av (M) yrkande 3 begärs att polisen ska ges i uppdrag att i en handlingsplan redovisa hur man ska komma till rätta med den ökade kriminella yrkestrafiken i . När det gäller rättsväsendets kompetens i frågor om miljöbrott anförs i motion 2014/15:2455 av (C) yrkande 5 att regeringen bör initiera en översyn av processen kring miljöbrott för att utreda om miljöbrott i stället borde handläggas vid mark- och miljödomstolen eller om de juristdomare som handlägger målen borde vara specialiserade. I motion 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6 anförs att miljöbrott är en allvarlig och ofta svårutredd brottslighet och att det därför är viktigt att polisen har tillgång till den expertkunskap som behövs. Motionärerna anför vidare att de civila utredarna med specialkompetens inom området bör kunna användas på ett mer effektivt sätt. I motion 2014/15:2596 av Finn och (båda M) yrkande 1 anförs att särskilda utbildningsinsatser behöver genomföras inom polisen för att öka antalet anställda som har kompetens att genomföra de utredningar som krävs för att pengar som genererats genom brott ska kunna spåras och säkras. I motion 2014/15:2788 av (C) yrkande 5 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för en specialisering av domstolarna vad gäller skattemål. I motion 2014/15:2596 av Finn och (båda M) yrkande 2 anförs att yrkesgruppsintegrerande arbetsformer bör spridas till annan brottsbekämpande verksamhet. Inom rättsväsendets myndigheter har det vidtagits ett flertal åtgärder för att bl.a. höja kompetensen inom olika områden och för att förbättra bemötandet av brottsoffer och andra som kommer i kontakt med myndigheterna. En särskild utredare ska analysera effektiviteten i rättskedjan och hur rättskedjeperspektivet kan utvecklas och förstärkas (dir. 2014:60). I uppdraget ingår bl.a. att analysera resultat- och kostnadsutvecklingen i rättskedjan och jämföra den med den motsvarande utvecklingen i några länder som är jämförbara med . Utredaren ska även lämna förslag till hur resultatuppföljningen kan utvecklas utifrån de nya möjligheter som arbetet med att effektivisera informationsförsörjningen i brottmålsprocessen ger. Uppdraget ska redovisas . har i sitt betänkande Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) ställt upp ett antal principer för när det kan finnas behov av att vidta åtgärder för att uppnå särskild skyndsamhet eller särskild kompetens. Utredningen har även redovisat de verktyg och metoder som bedöms vara ändamålsenliga för att uppnå en sådan skyndsamhet eller kompetens. Enligt målutredningen bör särskilda åtgärder användas restriktivt, och den minst ingripande åtgärd som kan uppfylla behovet bör väljas. Betänkandet har remitterats och bereds vidare inom . avslutade sitt utbildningsuppdrag med att förbättra bemötandet av unga sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. Av myndighetens redovisning framgår att det genomförda utbildningsprogrammet nått ca 300 deltagare från polismyndigheterna, , Domstolar samt . (Brå) har i rapporten mot barn (Rapport 2011:6) uppdaterat kunskapsbilden vad gäller våldtäkter mot barn.