bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — Bestämmelsen anger också att länder som har en skattesats som överstiger inte får sänka den till ett mindre belopp än . Enligt artikel 8 i direktiv /84/EEG ska rådet regelbundet på grundval av en rapport och, vid behov, ett förslag från kommissionen granska de skattesatser som fastställts och enhälligt efter samråd med vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen lämnade en rapport om hur gällande skattestrukturer och skattesatser på alkoholskatteområdet fungerar. Eftersom det inte har varit möjligt att få majoritet inom kommissionen för ett förslag om positiv minimiskattesats på vin innehöll rapporten inga direktivändringsförslag på alkoholskatteområdet (tolv medlemsstater har nollskattesats på vin). Kommissionens avsikt var att rapporten skulle leda till en bred debatt i rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Vid möte beslutades, på svenskt initiativ, att Coreper och den berörda rådsarbetsgruppen skulle behandla rapporten i syfte att identifiera frågor som sedan kunde diskuteras i rådet. Rådsarbetsgruppen behandlade rapporten på sitt möte . beslutade rådet att uppmana kommissionen att presentera ett förslag till höjning av minimiskatterna på alkohol utformat så att höjningen kompenserar för inflationen sedan miniminivåerna infördes . Detta beslut kom till stånd efter stora ansträngningar av bl.a. . Förslaget skulle innehålla möjligheter till övergångsordningar och undantag. Kommissionen lämnade ett förslag om inflationsuppräkning av minimiskatterna på alkohol inom EU . Förslaget avsåg öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). Skattesatsen för vin är och kan således inte höjas med en faktor för inflationen. Höjningen om medför i praktiken mycket små förändringar av de skatter som medlemsstaterna faktiskt tar ut. Förslaget behandlades vid möten . Vid möte fanns det ett kompromissförslag om att höja minimiskatterna . Någon enighet kunde inte nås, och rådet gav vid mötet kommissionen i uppdrag att göra en fullständig studie av beskattningen av alkohol. Enligt uppgift från kommissionen pågår en studie om klassificeringen av alkohol. Därefter kommer kommissionen att skriva en rapport, vilken förmodligen också kommer att beröra frågan om minimiskatterna på alkohol. Kommissionen beräknade att denna rapport, med eventuella direktivändringsförslag, tidigast skulle kunna lämnas . En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av generaldirektoratet för skatter och tullar lämnades . Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter höjdes och på sprit (bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). Skattesatser för alkohol () Över 0,5, högst 2,8 Vin och andra jästa drycker än vin och öl Över 1,2, högst 2,25 Över 2,25, högst 4,5 Över 4,5, högst 7 Över 7, högst 8,5 Över 8,5, högst 15 Över 15, högst 18 (Denna skatteklass gäller enbart vin.) Över 1,2, högst 15 Över 15, högst 22 /liter ren alkohol Källa: 2–6 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt. I budgetpropositionen redovisas hur alkoholkonsumtionen utvecklats (prop. 2013/14:1, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.31.3). –2004, när införselkvoterna för alkoholdrycker stegvis höjdes, ökade den resandeinförda mängden alkohol kraftigt medan den registrerade konsumtionen (försäljning från Systembolaget, restauranger och livsmedelsbutiker) inte förändrades i någon större utsträckning. uppnåddes den högsta totala alkoholkonsumtionen i på omkring . Den oregistrerade konsumtionen uppgick då till per person eller av den totala alkoholkonsumtionen. Därefter har den oregistrerade konsumtionen sjunkit stegvis och var 2012 nere på per person, vilket motsvarar av den totala alkoholkonsumtionen. Därmed uppgick den oregistrerade konsumtionen 2012 till hälften av vad den var 2004 och är nu tillbaka på samma nivå som då införselkvoterna för alkoholdrycker började höjas. Den registrerade konsumtionen av alkohol har ökat från 6 till . Sammantaget konstateras att den totala alkoholkonsumtionen har ökat med motsvarande per person medan den oregistrerade konsumtionen är tillbaka på samma nivå som . Den påtagligt ökade resandeinförseln av alkohol som uppkom när införselkvoterna höjdes i samband med EU-inträdet bedöms därmed ha avtagit och hotar därför inte längre den registrerade försäljningen av alkohol. I motion 2013/14:Sk237 av och (båda M) anförs att EU-lagstiftningen tillåter lägre skatt på öl från små bryggerier. 20 medlemsländer utnyttjar den möjligheten, bl.a. och . Enligt motionen bör regeringen se över möjligheten att ge svenska småbryggerier samma förutsättningar som sina nordiska grannar. I motion 2013/14:Sk251 av Finn (M) föreslås en översyn av vilka effekter den aktuella skattehöjningen på alkohol får på Systembolagets försäljning respektive privatinförseln av alkohol. Det ger, enligt motionen, ett underlag för att anpassa framtida skattenivåer så att Systembolagets roll i alkoholpolitiken kan upprätthållas. Enligt motion 2013/14:Sk268 av och (båda FP) yrkande 3 bör regeringen verka i EU för höjda minimiskatter på alkohol. I motion 2013/14:Sk425 av (S) framhålls att alkoholskatterna bör vara höga eftersom alkohol orsakar stora kostnader för samhället. Motionären anser att alkoholskatterna bör indexeras och att EU bör höja minimiskatterna och begränsa införselkvoterna. Skatten på alkoläsk och söt cider bör höjas för att minska konsumtionen bland ungdomar. Mängdrabatt som följd av förpackning bör avskaffas. Motionären föreslår slutligen en utvärdering av privatimportens omfattning och skattekontrollens effektivitet. I det sammanhanget är det, enligt motionen, viktigt att undersöka hur bestämmelser kring Internet-handel med alkohol beaktas. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa nedsatta skattesatser på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet vidhåller, mot bakgrund av folkhälsoskäl och därmed den restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. Utskottet utgår från att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen förändras efter den senaste höjningen av alkoholskatterna. Utskottet tycker att det är glädjande att utvecklingen innebär att den oregistrerade konsumtionen av alkohol har minskat och att resandeinförseln av alkohol har avtagit. Den registrerade försäljningen, dvs. försäljningen främst från Systembolaget och restauranger, kan därmed upprätthållas. Utskottet välkomnar också att en särskild utredare (dir. 2014:1) ska se över regelverket för e-handel och hemleverans av alkoholdrycker till konsumenter. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att regeringen bör verka i EU för sänkta införselkvoter och höjda minimiskatter på alkohol. Utskottet beklagar att medlemsländerna inte lyckades enas i frågan. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att driva frågan i EU utan något tillkännagivande från . En indexering av bl.a. alkoholskatten infördes (bet. 1993/94:FiU1) för att värdesäkra skatteintäkterna. Indexeringen begränsades till perioden –1998, vilket var perioden för det saneringsprogram för de offentliga finanserna som behandlades i betänkandet. Indexeringen av alkoholskatten slopades (bet. 1997/98:FiU20). godtog då regeringens uppfattning att behovet av indexering hade minskat eftersom inflationen gått ned. Det ansågs också vara en nackdel att en automatisk uppräkning av skattesatserna inte föregicks av några politiska överväganden om det lämpliga i skattehöjningarna. Utskottet är inte berett att förorda en indexering av alkoholskatterna. I budgetpropositionen anförde den dåvarande regeringen att den delade (S 2004:1) uppfattning att det bör införas en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som vänder sig främst till ungdomar. En departementspromemoria om tilläggsskatt på vissa alkoholdrycker togs fram och remissbehandlades. Avsikten var att regeringen skulle återkomma till med ett lagförslag. Frågan om hur de beskattningsbara dryckerna ska definieras och avgränsas visade sig dock vara komplicerad, och därför lades det inte fram något förslag för . Frågan uppmärksammas fortfarande inom och kan aktualiseras av eventuellt kommande arbete med alkoholskattedirektivet. Utskottet anser inte att ett tillkännagivande från i frågan behövs. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att höja skatten på cigaretter ytterligare, att sänka skatten på snus för att stimulera till minskad rökning och att beskatta cigaretter högre än vetenskapligt konstaterat mindre hälsovådliga tobaksprodukter. avslår också förslaget om att se över regelverket för punktskattebetalningar för bl.a. tobak. Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett land utanför EU. Ett nytt tobaksskattedirektiv, rådets direktiv /12/EU, tillämpas från . Enligt det nya direktivet är det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter utgångspunkten för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Principerna för beskattningen av tobaksvaror skiljer sig mellan de olika produkterna. Snus och rök- och tuggtobak beskattas per viktenhet medan cigarrer och cigariller beskattas med en styckeskatt. Skatten på cigaretter består av två komponenter: en fast styckeskatt per cigarett och en procentandel av detaljhandelspriset inklusive moms. Styckeskatten på cigaretter ska enligt det nya direktivet vara mellan av den totala skattebelastningen. ska den totala tobaksskatten på cigaretter uppgå till per 1 000 cigaretter samt utgöra av detaljhandelspriset. Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter behöver inte uppfylla 60-procentskravet. 2010/11:SkU11) har anpassat bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt till det ändrade tobaksskattedirektivet. Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. beslutade att det för och efterföljande kalenderår ska göras en årlig omräkning av tobaksskattesatserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen för samtliga tobaksprodukter. höjde tobaksskatten och på nytt (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Vid den senaste höjningen höjdes skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak med och på snus med . Höjningarna beaktade även den förändring i konsumentprisindex (KPI) som skulle ha medfört en omräkning av skattesatserna . Skattesatser på tobak () * /styck + av detaljhandelspriset. Avser 19-pack cigaretter med detaljhandelspriset . (Källa: SFS 2013:858.) Som huvudregel gäller att punktskatt som ska redovisas i skattedeklaration ska ha betalats senast som deklarationen ska ha kommit in till . Tidpunkten för att lämna en punktskattedeklaration för en kalendermånad styrs av om den uppgiftsskyldige är skyldig att lämna mervärdesskattedeklaration samt för vilket beskattningsunderlag en sådan skattedeklaration ska lämnas. För den som ska lämna en punktskattedeklaration för redovisningsperioden en kalendermånad finns därför tre olika deklarationstidpunkter: den 12:e efter utgången av redovisningsperioden, den 26:e efter utgången av redovisningsperioden eller den 12:e i efter utgången av redovisningsperioden. I det fall redovisningsperioden är längre än en kalendermånad är deklarationstidpunkten den 26:e i efter utgången av redovisningsperioden. För den som också är skyldig att redovisa mervärdesskatt på ett beskattningsunderlag som uppgår till högst för beskattningsåret gäller att punktskattedeklarationen ska ha kommit in till senast den 12:e i efter utgången av redovisningsperioden. För den som också är skyldig att redovisa mervärdesskatt på ett beskattningsunderlag som överstiger för beskattningsåret ska punktskattedeklarationen ha kommit in till senast den 26:e efter utgången av redovisningsperioden. För den som inte ska lämna en mervärdesskattedeklaration gäller att punktskattedeklarationen ska ha kommit in till senast den 12:e efter utgången av redovisningsperioden. Flyttning av tobaksvaror under uppskovsförfarande Tobaksvaror kan tillverkas, bearbetas, förvaras och flyttas mellan medlemsstaterna inom ramen för ett system med skatteupplag, utan att detta medför några beskattningskonsekvenser. Först när tobaken lämnar uppskovsförfarandet och släpps för konsumtion ska skatten betalas. Skattepliktiga tobaksvaror får under uppskovsförfarande flyttas från ett skatteupplag till ett annat skatteupplag, en registrerad varumottagare eller en plats där de skattepliktiga varorna lämnar EU:s territorium. Det datoriserade transportkontrollsystemet EMCS; transportsäkerhet För att tobaksvaror ska få flyttas under skatteuppskov krävs att varorna omfattas av ett elektroniskt administrativt dokument som upprättas i EMCS () och att säkerhet ställts för skatten. Kravet på att varorna ska omfattas av ett administrativt dokument gäller fr.o.m. även flyttningar som enbart sker inom . Upplagshavare och registrerade varumottagare En upplagshavare är en fysisk eller juridisk person som har fått tillstånd av att i sin affärsverksamhet tillverka, bearbeta, förvara, ta emot eller avsända punktskattepliktiga varor enligt ett uppskovsförfarande i ett skatteupplag. Ett skatteupplag ska godkännas av . För upplagshavare i kan endast utrymmen i godkännas som skatteupplag. kan godkänna personer som registrerade varumottagare om de yrkesmässigt tänker ta emot skattepliktiga varor i som flyttas enligt ett uppskovsförfarande från ett annat EU-land eller om de yrkesmässigt importerar skattepliktiga varor från tredje land. Förutsättningar för att godkännas som upplagshavare eller registrerad varumottagare För att godkännas som upplagshavare krävs att sökanden bedriver eller avser att bedriva verksamhet av viss art, är lämplig som upplagshavare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt och disponerar över ett utrymme beläget i som kan godkännas som skatteupplag. För att godkännas som registrerad varumottagare krävs att sökanden är lämplig att vara registrerad varumottagare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt. prövar om sökanden kan anförtros ställning att ta emot varor under skatteuppskov. Lämplighetsprövningen ska motsvara den lämplighetsprövning som gäller för upplagshavare. Enligt förarbetena till bestämmelsen kan lämplighetsprövningen dock behöva vara mer omfattande för en upplagshavare än för en registrerad varumottagare. Enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, förkortad LPK, får punktskattepliktiga tobaksvaror endast flyttas om de krav som följer av tobaksskattelagen för ett elektroniskt administrativt dokument, säkerhet m.m. är uppfyllda. får göra transportkontroller under pågående transporter och då varor på-, av- eller omlastas i direkt anslutning till transporten. Transportkontroller får även genomföras på områden som inte är tillgängliga för allmänheten, t.ex. en transportörs inhägnade gårdsplan. befogenheter utökades (bet. 2012/13:SkU2) och tullen får nu även genomföra transportkontroller när punktskattepliktiga varor förvaras i en lokal för på-, av- och omlastning under en pågående flyttning. I motion 2013/14:Sk235 av (M) yrkandena 1–3 föreslås en översyn, dels av möjligheten att sänka skatten på snus för att stimulera till minskad rökning, dels av möjligheten att beskatta cigaretter högre än vetenskapligt konstaterat mindre hälsovådliga tobaksprodukter, och dels möjligheten att lägga vetenskapliga motiveringar till grund för beskattningen av tobaksprodukter. I motion 2013/14:Sk342 av (M) anförs att bör se över möjligheten att höja skatten på cigaretter ytterligare. Enligt motionen rekommenderar och () att länder som vill minska skadeverkningarna av tobak höjer skatten över inflationen . I motion 2013/14:Sk386 av (S) föreslås att regelverket för punktskattebetalningar för bl.a. tobak skyndsamt ses över. I motionen beskrivs att cigaretter importeras lagligt till ett registrerat skatteupplag men säljs vidare utan att skatt betalas för varorna. Importören utnyttjar tiden från det att varorna tas in i landet till dess att skatten ska betalas. När brottet uppdagas har aktörerna lämnat landet och kvar finns ett tomt lager och ett bolag med skatteskulder. Motionären anser att brottsligheten skulle försvåras om man ändrade reglerna för punktskattebetalningar och införde det digitala övervakningssystemet EMCS. Beskattningen av tobak innebär en avvägning mellan behovet att minimera tobakens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Samma bedömning måste för övrigt göras vid förändringar av alkoholskatterna. Höjningen bedömdes kunna genomföras utan risk för oväntat stora ökningar i den oregistrerade konsumtionen. sker en årlig omräkning av tobaksskattesatserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen. Utskottet anser att beskattningen av tobak är väl avvägd och att det inte finns anledning att på nytt höja skattesatserna eller att förändra relationen i skattesats mellan snus och cigaretter. Utskottet sympatiserar i och för sig med tanken att stimulera användare att gå över till mindre hälsovådliga tobaksprodukter. Utskottet är dock tveksamt till ett system där skatten är beroende av tobaksprodukternas relativa skadlighet. I likhet med motionären i motion Sk386 ser utskottet allvarligt på brottsligheten inom tobaksområdet. I uppdragen till och ingår som en viktig fråga att förebygga och bekämpa brottslighet. arbetar med att förbättra den brottsbekämpande verksamheten genom en målmedveten prioritering, styrning, modernisering och effektivisering av verksamheten. Myndigheten prioriterar den storskaliga och frekventa illegala införseln av både alkohol och tobak. har fått ökade anslag för perioden –2014 för att arbeta mot grov organiserad brottslighet. deltar med framgång i den nationella samverkan mot grov organiserad brottslighet, vilket har lett till betydande resultat. Tobaksvaror omfattas av det inom EU harmoniserade förfarandet för flyttningar av punktskattepliktiga varor under skatteuppskov. Systemen för betalning av skatt är däremot nationella och kan skilja sig åt mellan medlemsstaterna. Den svenska tobaksskatten redovisas och betalas på samma sätt som övriga svenska punktskatter. Utskottet är inte berett att föreslå någon förändring i det avseendet. Utskottet är medvetet om att punktskatteförfarandet i vissa fall utnyttjas i brottsligt syfte för att kringgå skyldigheten att betala skatt för alkohol och tobaksvaror. När punktskattedirektivet genomfördes i svensk lagstiftning bedömdes det vara rimligt att avvakta erfarenheterna av det datoriserade systemet för kontroll av punktskattepliktiga varor (EMCS) innan man tog ställning till om även flyttningar inom borde omfattas av systemet. Kravet på transportsäkerhet omfattade dock samtliga flyttningar, dvs. även flyttningar inom . beslutade beslutat om en rad åtgärder för att stävja skattfusket när punktskattepliktiga varor hanteras inom det s.k. uppskovsförfarandet (prop. 2013/14:10, bet. 2013/14:SkU8). Huvuddelen av förslagen träder i kraft först för att myndigheter och aktörer ska hinna förbereda sig för ändringarna. Åtgärderna innebär sammanfattningsvis: – Det datoriserade transportkontrollsystemet (, EMCS) ska användas vid flyttningar av alkohol- och tobaksvaror inom landet samt vid flyttningar av energiprodukter i samband med import. – Registrerade varumottagare ska anmäla ordinarie mottagningsplats för varor som flyttas under uppskovsförfarandet, och bestämmelserna om ställande av säkerhet för godkända upplagshavare och registrerade varumottagare ändras i vissa avseenden. – får utökade möjligheter att genomföra kontroller av godkända upplagshavare. Det sker genom att det har införts en ny möjlighet till punktskattebesök i skatteupplag. – Vissa kompletteringar görs av bestämmelserna om förfarandet i samband med beskattningen på grund av oegentligheter under en flyttning av punktskattepliktiga varor. – Vissa förtydliganden görs även av bestämmelserna om alkohol och tobak som förstörs under tillsyn av . – Bestämmelser införs om hanteringen av punktskatt i samband med konkurs. – Skatten efterges på vissa alkohol- och tobaksvaror som omhändertagits av och inte lämnats ut som möjligheten att återutföra varorna tas bort. Utskottet anser att ett tillkännagivande från i dessa frågor inte borde vara nödvändigt mot bakgrund av de åtgärder som vidtas. Utskottet avstyrker samtliga i avsnittet behandlade motioner i motsvarande delar. Privatinförsel av alkohol och tobak samt försäljning i exportbutiker Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att ska begära att regeringen i EU verkar för sänkta införselkvoter och för en ändring av unionsrätten för att tillåta ankomsthandel med skattefria alkoholdrycker på flygplatser. Jämför reservation 12 (V). Alkohol- och tobaksvaror som förvärvas i ett annat EU-land av en enskild person för eget bruk och transporteras av den enskilde själv beskattas i inköpslandet. Det följer av det nya punktskattedirektivet som tillämpas fr.o.m. . Att det bara är varor som förs in för personligt bruk och där transporten sköts av köparen personligen som är befriade från punktskatt i hemlandet klargjordes genom dom i det s.k. Joustramålet (mål C-5/05). För att avgöra om det är fråga om införsel för personligt eller kommersiellt ändamål ska enligt bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får använda sig av s.k. indikativa nivåer till ledning för att bedöma om varorna är avsedda för personligt eller kommersiellt ändamål. De indikativa nivåerna får inte sättas lägre än 800 cigaretter, 400 cigariller, 200 cigarrer, tobak, sprit, starkvin, vin och öl. De indikativa nivåerna är inte tillåtna kvoter för privatinförsel utan ett hjälpmedel till ledning för att avgöra om införseln är privat eller kommersiell och därmed i vilken medlemsstat beskattningen ska ske. Om tullen fastställer att en införsel är avsedd för kommersiella ändamål, även om det rör sig om mindre kvantiteter, ska varorna beskattas i införsellandet. Alkohollagen ändrades , och spritdrycker, vin och starköl får föras in i från ett annat EU-land av en enskild person som har fyllt genom yrkesmässig befordran eller annan oberoende mellanhand, om dryckerna är avsedda för den enskildes eller dennes familjs personliga bruk. I dessa fall, när köparen anlitar en transportör eller en annan mellanhand vid införseln eller när varorna transporteras hit av säljaren eller för dennes räkning, ska köparen betala svensk punktskatt. För att ska kunna identifiera skattskyldiga beställare av punktskattepliktiga varor som beskattas i ett annat EU-land ska föraren fr.o.m. medföra ett förenklat ledsagardokument. Om skyldigheten inte fullgörs kan föraren få betala ett transporttillägg (bet. 2008/09:SkU14). Ändringen i alkohollagen är en anpassning till utgången i målet C-170/04 (m.fl.) och målet C-186/05 (kommissionen mot ). I det förstnämnda målet hade vin beställts från , huvudsakligen via internet, och förts in med hjälp av en särskilt anlitad transportör. Vinet beslagtogs av och förverkades av såväl tingsrätten som hovrätten. begärde ett yttrande från . ansåg att det svenska förbudet mot privatinförsel var en kvantitativ importrestriktion i den mening som avsågs i artikel 28 i EG-fördraget.