bet · H201FiU2 · 2014-12-12 00:00:00 — I garanti- och kreditverksamheten uppgick de utställda garantierna sammanlagt till vid utgången av 2013, vilket är en minskning med jämfört med . utlåning med kreditrisk ökade med till . är garantimyndighet enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti och lagen (1999:158) om investerarskydd. Syftet med insättningsgarantin och investerarskyddet är att bidra till ett stärkt konsumentskydd för allmänhetens insättningar respektive för finansiella instrument, vilket i sin tur bidrar till stabiliteten i det finansiella systemet. inleddes arbetet med att kontrollera att de institut som är anslutna till garantin kan lämna nödvändiga uppgifter för att ersättningen ska kunna betalas ut inom lagstadgad tid. uppkom inga ersättningsfall inom insättningsgarantin. Inte heller investerarskyddet aktiverades . Regeringen föreslår att anslaget 1:12 , som används för myndighetens förvaltningsutgifter, minskas med 2015. Syftet med åtgärden är att bidra med finansiering till prioriterade satsningar. Målet med satsningen på finansmarknadsforskning är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i både privat och offentlig verksamhet. Målsättningen är också att satsningen samfinansieras genom att den privata finansmarknadsbranschen ska bidra med hälften av de totala insatserna. Regeringen har gett Verket för innovationssystem () i uppdrag att, efter samråd med , göra en satsning på finansmarknadsforskning. Resultaten visar att medfinansieringen uppgick till av de totala resurserna, varav offentliga medel stod för och privata medel för . En viktig målsättning för genomförandet av programmet är att den privata finansmarknadsbranschen bidrar med hälften av de totala insatserna. Utfallet pekar enligt regeringen på en god samfinansiering. Enligt propositionen fungerar samverkan och samfinansieringen väl, och den privata finansmarknadsbranschen har tagit sitt ansvar för att utveckla forskningen. Regeringen bedömer att denna utveckling bör kunna fortsätta i vissa delar även utan ett statligt stöd genom och avser därför att påbörja en avveckling av det statliga stödet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning . anvisade till detta anslag. Anslaget föreslås således bli sänkt , och –2018 beräknas anslaget till . Krediter till Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fonden disponerar två krediter hos : en kredit på räntekonto och en låneram för finansiering av anläggningstillgångar. Syftet med krediterna är att skapa neutralitet mellan generationerna av premiepensionssparare. För att kunna hantera ett akut likviditetsbehov i fonden har regeringen bemyndigats av att bevilja en högre kredit på räntekontot än vad regeringen har beviljat Sjunde AP-fonden. Regeringen bedömer att det även fortsättningsvis kan finnas ett kreditbehov för att Sjunde AP-fonden ska kunna hantera rörelser i underliggande tillgångsmarknader. Det behövs inte så stora svängningar i aktiemarknaden för att det ska bli relativt stora effekter på resultatet. Regeringen bedömer därför att det finns ett fortsatt behov av en viss säkerhetsmarginal för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet minskar kraftigt. Det balanserade underskottet i Sjunde AP-fondens verksamhet uppgick till vid utgången av 2013. beräknas underskottet ha vänts till ett överskott på . Sjunde AP-fonden har tidigare fastställt att de initiala krediter som den tog när den startade sin verksamhet ska vara återbetalda i sin helhet senast till 2020. Krediterna är dock återbetalda . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i på högst , inklusive tidigare utnyttjad kredit. Regeringen föreslår också en låneram för lån för finansiering av anläggningstillgångar på . mål för och resultatet av den statliga förvaltningspolitiken behandlas ovan i avsnittet Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2. Den statliga förvaltningspolitiken omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan staten och kommunerna. Området omfattar myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter. Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket motsvarar av statens totala kostnader. Kostnaderna har ökat med . fanns det 370 myndigheter under regeringen. Det innebär en nettominskning med två myndigheter. var ca 248 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med ca 4 500 personer . Regeringen skriver i propositionen att förvaltningspolitiken är en central del av regeringens politik. Regeringen vill utveckla styrmodellerna för den statliga förvaltningen. Inriktningen på modellerna bör tas fram i samverkan med forskningen. Styrningen ska bl.a. ge utrymme för att professionernas kunskap och yrkesetik blir mer vägledande än vad de är . Regeringen vill även tydliggöra hur myndigheters ledningsformer bör tillämpas i styrningen, med fokus på styrelsemyndigheter. En utredning ska också se över regeringens utvärderingsresurser. Mot bakgrund av behovet av att effektivisera statsförvaltningen anser regeringen att det krävs en starkare styrning av anslutning av myndigheter till Statens servicecenter. Regeringen avser därför att genom en förordning reglera anslutningen till myndighetens lönerelaterade tjänster. Det finns en betydande besparingspotential om byten och införanden av nya systemstöd görs av Statens servicecenter i stället för hos respektive myndighet. Myndigheterna kommer att anslutas stegvis –2019. Regeringen planerar att förlänga tiden för när Statens servicecenter ska uppnå en ackumulerad ekonomisk balans. Regeringen vill stimulera digitaliseringen av den offentliga förvaltningen och förstärker därför styrningen och samordningen av den övergripande it-användningen. –2018 avsätts för främjande av investeringar i innovativa och samverkande digitala lösningar. Satsningen ingår i utgiftsområde 22. Statskontorets främsta uppgift är att bistå regeringen med utredningar och utvärderingar av statlig verksamhet. utförde myndigheten uppdrag åt alla departement i utom Landsbygdsdepartementet. Resultatutvärderingen för Statskontoret baseras på två indikatorer: Statskontorets uppföljning med uppdragsgivare avseende färdiga rapporter och myndighetens utvärdering av det långsiktiga resultatet av publicerade rapporter. Sammanställningen av resultaten för den första indikatorn visar att värdet för uppdragsgivarens totala bedömning har ökat något . För den andra indikatorn utvecklade Statskontoret 2012 en ny metod för att bedöma det långsiktiga resultatet. Utgångspunkten är rapporter som publicerats . Resultatet visar bl.a. att regeringen i princip följt Statskontorets förslag i av fallen. För övriga rapporter har regeringen delvis följt förslagen eller uppmanat utvärderade myndigheter att följa dem. Regeringen gör i propositionen bedömningen att Statskontorets rapporter utgör ett värdefullt bidrag som beslutsunderlag. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Statskontoret minskas med 2015 för att bidra till finansieringen av prioriterade satsningar. Anslaget minskas också med för att –2018 finansiera gemensam e-förvaltning. Kammarkollegiet tillhandahöll i enlighet med sitt uppdrag service när det gäller ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering fordringsbevakning, redovisning och andra administrativa tjänster. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen med avgifter och medel ur Allmänna arvsfonden. Regeringen skriver i propositionen att Kammarkollegiet har en viktig roll i arbetet med att upprätthålla och utveckla en effektiv och rättssäker statsförvaltning. Regeringen betonar vikten av att myndigheten håller en fortsatt hög takt i sitt pågående utvecklingsarbete. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Kammarkollegiet minskas med 2015 till följd av att upphandlingsstödet flyttats till och ökas med med anledning av att finansieringen av Open Peppol[2] planenligt upphör. byter värdmyndighet till . Till följd av det minskas anslaget med 2015. Anslaget föreslås minskas med 2015 för att bidra till finansieringen av prioriterade satsningar. Anslaget föreslås även minskas med 27 000 för att finansiera gemensam e-förvaltning. Kammarkollegiet föreslås vidare få uppgiften att administrera den statliga ersättningen till barn och unga som i samband med vaccinationskampanjen 2009–2010 drabbades av narkolepsi. Anslaget ökas därmed med . trädde lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier i kraft. Lagen säger att ett parti som deltar i val till eller ska lämna in en intäktsredovisning till Kammarkollegiet. Myndigheten ska offentliggöra denna på sin webbplats samt även utöva tillsyn. För denna uppgift ökas anslaget engångsvis med . Regeringen anser att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När fattat beslut om anslag för ändamålet bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter, inklusive ränta, regleras genom betalning av krediten. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att den bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. har utnyttjandet av krediten varierat mellan och . har en organisationskommitté utnyttjat krediten med som mest . Regeringen menar att det är svårt att bedöma i vilken utsträckning krediten behöver utnyttjas . () ska framför allt utveckla och förvalta den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet, göra prognoser över den statsfinansiella utvecklingen samt utföra revision av hantering av EU-medel. ESV har bistått regeringen med underlag för att öka effektiviteten och förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. ESV har även utvecklat och förvaltat regelverk och metoder för en effektiv ekonomisk styrning samt samordnat den statliga internrevisionen. Regeringens bedömning är att ESV har genomfört många uppdrag och aktiviteter med god kvalitet. Regeringen menar dock att det finns vissa områden i ESV:s verksamhet som inte har hållit en acceptabel kvalitet, t.ex. behöver myndigheten utveckla och kvalitetssäkra de utredningar som beställs av regeringen. Även myndighetens arbete med en effektivisering av statsförvaltningen behöver förstärkas. har ESV haft ansvar för revision av EU-medel i program där tar emot medel inom ramen för delad förvaltning. Regeringen bedömer att det varit framgångsrikt att samla de nationella revisionsorganen i en myndighet. När det gäller uppgiften att utveckla och förvalta är regeringens bedömning att ESV fullgjort detta på ett bra sätt. Anslaget 1:8 omfattar det tidigare anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen, vilket innebär en ökning av anslaget med ca . Anslaget ökas inom ramen för arbetet med EU-revision med 2015–2020 för revision av Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Ökningen finansieras genom minskning av andra anslag. Anslaget föreslås ökas med för delar av utgifter för revision av jordbruksfonder inom utgiftsområde 23. Anslaget föreslås vidare minskas med för att bidra med finansiering av prioriterade satsningar samt med för finansiering av gemensam e-förvaltning. Den uppdragsverksamhet som ESV bedriver inom områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Information om statlig ekonomi finansieras med avgifter som myndigheten disponerar. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att uppdragsverksamheten uppvisar ett negativt resultat på och ett prognosticerat negativt resultat på . Området omfattar personal- och lönepolitiska frågor som t.ex. löneutveckling, pensionsvillkor, anställningsvillkor och kompetensförsörjning. Till området hör , och flera nämnder. var knappt 248 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket motsvarar av samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden. Av de anställda är kvinnor och män. Regeringens mål för området Statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare, och de statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Genom den arbetsgivarpolitiska delegeringen har myndigheterna en betydande frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna: • Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. • Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. • Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. • Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. • Arbetsmiljön ska vara god. • De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Regeringen använder ett flertal indikatorer kopplade till delmålen för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen skriver i propositionen att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av delmålen. Till exempel har andelen kvinnor på ledande befattningar ökat, löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter minska, andelen med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer, och sjukfrånvaron i staten är på fortsatt låg nivå trots en ökning. Kompetensförsörjningen i staten fungerar i huvudsak väl. Regeringen kommer att utveckla uppföljningen av löneskillnaden mellan kvinnor och män. Regeringen avser också att ge enskilda myndigheter i uppdrag att redovisa hur de arbetar med att få fler kvinnor på ledande befattningar. Praktikantprogrammet i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning är en prioriterad fråga för regeringen. Det är även angeläget att myndigheterna arbetar aktivt med arbetsmiljöfrågor. I detta arbete är det enligt regeringen viktigt att uppmärksamma sjukfrånvaron. Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av . Verket förhandlar och sluter kollektivavtal på statens vägnar. Alla statliga myndigheter med arbetsgivaransvar är medlemmar i . De undersökningar som gjorts visar att medlemmarna är nöjda med verket. har även i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfredsställande sätt och anser vidare att verkets verksamhet bidrar till att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften har varit av respektive medlems bruttolönesumma. uppgick medlems- och serviceavgifterna till . disponerar även anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor. Anslaget får framför allt användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som myndigheten utfört åt regeringen eller och som inte ingår i myndighetens uppgifter som medlemsorganisation, samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Regeringen föreslår att anslaget är nominellt oförändrat 2014. och de statliga tjänstepensionerna () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring. Regeringens mål för SPV:s huvudsakliga verksamhetsområde Statlig pensionsverksamhet m.m. är att effektiviteten och säkerheten ska öka samt att servicen till statliga myndigheter, tjänstemän och pensionärer ska förbättras. Regeringens samlade bedömning är att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. till SPV:s driftskostnadsprocent har effektiviteten inte ökat . Regeringen menar dock att det finns metodologiska problem med detta mått. Servicen till de olika målgrupperna har förbättrats. SPV uppfyller även myndighetens övriga mål. Administrationen av de förmånsbestämda pensionerna och den statliga tjänstegrupplivförsäkringen står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning och ska bedrivas med full kostnadstäckning . SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i myndighetens regleringsbrev. uppgår detta till . Verksamhetsutfallet blev ett negativt utfall om , vilket innebär en negativ avvikelse mot budget om ca . SPV:s pensionshantering innebär mycket stora penningflöden. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter ca och faktureras med för betalning. Skulle betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp på ca . Därför anser regeringen att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i liksom tidigare bör finnas . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . Anslaget till statliga tjänstepensioner, anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m., är det beloppsmässigt största anslaget inom utgiftsområde 2. föreslår regeringen ett anslag om ca , en ökning från föregående år med . Anslaget omfattar till stor del utbetalningar till redan beviljade förmåner. Området omfattar ett flertal lagar samt ett statligt upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn, rättsmedel m.m. Den offentliga upphandlingen ska bidra till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Den offentliga upphandlingen ska främja innovativa lösningar och beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn. Det är enligt regeringen inte möjligt att följa upp området med hjälp av indikatorer, framför allt eftersom effekterna av lagstiftning är svåra att mäta och avgränsa från andra offentliga insatser samt eftersom statistiken om offentlig upphandling är bristfällig. har i betänkandet Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU 2013:12) lämnat förslag som syftar till att förbättra upphandlingsstatistiken. Förslagen bereds inom och är ett första steg i arbetet med att utveckla indikatorer för den offentliga upphandlingen. ansåg att det går att effektivisera myndigheternas upphandling. Ett exempel är att myndigheterna saknar en strategi, vilket normalt leder till dyrare inköp och lägre kvalitet. Utredningen framhåller också värdet av en genomtänkt uppföljning och utvärdering av upphandlingskontrakten. Regeringen har efter detta låtit göra en studie av länsstyrelsernas inköp. Studien visar att upphandlingen skulle kunna effektiviseras genom bl.a. bättre samordning och tydligare styrning. Regeringen framhåller att ett samlat statligt upphandlingsstöd är viktigt för att säkerställa att det finns tillräcklig kompetens hos ansvariga upphandlare. Stödet har varit splittrat på flera myndigheter och det av staten majoritetsägda bolaget . föreslog i sitt betänkande Upphandlingsstödets framtid (SOU 2012:32) att en ny myndighet skulle bildas i syfte att minska splittringen av upphandlingsstödet. Även underströk vikten av ett samlat och förbättrat stöd. Den förra regeringen ansåg att ansvaret för den samlade statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling borde ligga på (). KKV tog över ansvaret från berörda myndigheter och . Regeringen gör emellertid bedömningen att eftersom KKV även är tillsynsmyndighet för offentlig upphandling kan det på medföra att upphandlingsstödet inte blir lika tydligt som om det skulle ligga i en egen organisation. En ny organisation för upphandlingsstöd ska därför bildas dit nuvarande upphandlingsstöd i KKV flyttas. Organisationen ska ha ett brett perspektiv där miljöhänsyn, sociala hänsyn och innovationer ingår. Regeringen anser att ett ökat användande av standardiserade elektroniska processer kan effektivisera den offentliga upphandlingen betydligt. Den tid som sparas bör läggas på att följa upp avtal och utvärdering. Myndigheterna har kommit olika långt i detta arbete. Regeringen avser att utarbeta en handlingsplan för en genomgående elektronisk inköpsprocess. Den förra regeringen antog med stöd av förslag till handlingsplan en färdplan för den offentliga upphandlingen. Bakgrunden var bl.a. att den offentliga upphandlingen uppgår till betydande belopp och att en stor del av offentlig service numera upphandlas och bedrivs av privata aktörer. Regeringen avser att återkomma med en mer omfattande nationell strategi. Strategins centrala perspektiv ska vara utveckling av offentlig verksamhet, ekologiska och sociala hänsyn samt innovationer. Regeringen ska tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå regler som säkerställer att det vid all offentlig upphandling av tjänster ställs krav på kollektivavtal eller villkor på minst motsvarande nivå. antog och rådet tre nya direktiv på upphandlingsområdet. Direktiven ska vara genomförda i svensk rätt till . Förslag till genomförande av direktiven har presenterats dels i delbetänkande Nya regler om upphandling (SOU 2014:51) och i slutbetänkandet En lag om upphandling av koncessioner (SOU 2014:69), dels i departementspromemorian Nya regler om upphandling (Ds 2014:25). Regeringen avser att i en kommande proposition behandla samtliga förslag. Även (SOU 2013:12) förslag till lagstiftningsåtgärder kommer att behandlas i propositionen. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för att lämna uppgifter ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. () verksamhet utgörs av produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. På uppdrag producerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Målet att uppnå statistik av god kvalitet mäts genom punktlighet i publicering, nöjdkundindex och allmänhetens inställning. Statistik som är lättillgänglig för användarna mäts genom antal tabeller och uttag från SCB:s statistikdatabas samt antal besök på webbplatsen. Kostnaderna för uppgiftslämnandet mäts som uppgiftslämnarnas totala kostnader och kostnadsförändringen jämfört med föregående år. Effektiviteten i statistikproduktionen mäts genom produktivitetsförändringen. Inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten har SCB enligt regeringen producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen . SCB har fortsatt arbetet med en mer processorienterad verksamhet och med att fullfölja myndighetens prioriterade kvalitetssatsningar. gjordes ett allvarligt fel i den publicerade statistiken. Felet avsåg antalet arbetade timmar av den totala ekonomin. Det upptäcktes tidigt av externa användare, och snabba åtgärder vidtogs för att korrigera och kommunicera felet. Detta ledde till att reaktioner uteblev hos övriga användare. Åtgärder har vidtagits för att liknande fel inte ska inträffa igen. SCB:s avgiftsfinansierade statistikproduktion är omfattande, men var den något lägre. Verksamheten har bidragit till en ökad statistikanvändning i samhället, skriver regeringen. I SCB:s uppdrag ingår att underlätta uppgiftslämnandet så att kostnaderna för dem som lämnar uppgifter till statistiken ska bli lägre. Efter att ha minskat ökade kostnaderna . Ökningen kan förklaras av en omfattande undersökning om pedagogisk personal och en undersökning av betyg utfärdade i årskurs 6. Enligt SCB:s regleringsbrev ska statistiken göras mer tillgänglig och användbar. En av de viktigaste kanalerna för SCB att sprida statistik är SCB:s statistikdatabas på myndighetens webbplats. ökade statistikdatabasens omfattning jämfört med föregående år. Antalet uttag av statistikuppgifter i tabellform ökade 2013 jämfört med . Regeringen skriver att dess krav på en genomsnittlig ökning av produktiviteten om är viktigt för att kunna finansiera ny statistik och utvecklingsarbete.