bet · H101KU10 · 2014-01-15 00:00:00 — Riksdagsstyrelsen underströk i sitt förslag dels det angelägna i att utskottens synpunkter beaktas i samråd med regeringen, dels att den praxis som utvecklats och som innebär att det inte anses vara tillräckligt att regeringen inte gör något som står i strid med synpunkter utan i stället agerar i enlighet med nämndens råd och ståndpunkter borde bestå. Vidare anförde riksdagsstyrelsen att en fråga dock kan utvecklas på ett sätt som gör att regeringen bedömer att en avvikelse från nämndens ståndpunkt är nödvändig. Riksdagsstyrelsen ville i detta sammanhang påminna om möjligheten för regeringen att söka förnyad kontakt med nämnden. Om regeringen ändå inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden ska regeringen tydligt redovisa skälen för avvikelsen i den skriftliga återrapport som ska lämnas till kammarkansliet och efter rådsmötet. Som påpekat (bet. 1997/98:KU25 s. 40) måste regeringen ha mycket goda skäl för att inte företräda nämndens ståndpunkt, menade riksdagsstyrelsen. ansåg (bet. 2000/01:KU23 s. 32 f.) att borde godkänna de angivna riktlinjerna för arbete med EU-frå- gorna. beslutade enligt förslag (rskr. 2000/01:273–276). 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE Förordningen (1996:1515) med instruktion för samt cirkulär I 26 b § förordningen (1996:1515) med instruktion för anges att chefen för kansliet för samordning av EU-frågor kan ge ut handböcker, riktlinjer och annat material i syfte att uppnå enhetlighet och hög kvalitet vid handläggningen inom av frågor som rör Europeiska unionen. I cirkulär 2 Samråd, överläggning och information mellan regering och riksdag i EU-frågor () hänvisas till att regeringen enligt 10 kap. 10 § riksdagsordningen ska rådgöra med om hur förhandlingarna ska föras inför beslut i Europeiska unionens råd. I cirkulär 3 Riktlinjer för framtagande och beredning i av svenska ståndpunkter i EU-frågor m.m. () anges att statsministern har ett övergripande ansvar för regeringens EU-arbete och representerar i Europeiska rådets möten. Berörda statsråd ansvarar enligt arbetsfördelningen i regeringen för att departementens EU-frågor bereds på ett ändamålsenligt sätt och att organisationen anpassas till de krav som ställs, t.ex. på skyndsam beredning. I cirkulär 4 Riktlinjer för handläggning av I-punkter och A-punkter () redovisas att för att beslut ska kunna fattas vid ett rådsmöte måste samtliga medlemsstater godkänna att punkten tas som en A-punkt. Beslut om A-punkterna fattas utan överläggning, då en överenskommelse redan uppnåtts i en rådsarbetsgrupp eller i Coreper. Om avser att rösta ja måste eventuella reservationer dras tillbaka senast innan rådsmötet börjar. Det sakansvariga departementet har ansvar för frågan genom hela beslutsprocessen. Det innebär att det ansvariga departementet meddelar så snart eventuella reservationer kan lyftas och ser till att frågorna har varit föremål för skriftligt samråd med innan de antas som A-punkter i rådet. En A-punkt kan antas utan överläggning vid vilket rådsmöte som helst eftersom rådet formellt är ett. Detta innebär att en fråga under ett visst statsråds ansvarsområde kan komma att tas upp som A-punkt på ett rådsmöte där regeringen är företrädd av något annat statsråd. Ett rådsmötes A- punktslista berör därför ofta flera departement. Uppgiften att säkerställa att samråd med inför ett specifikt rådsmöte har ägt rum vilar på det statsråd inom vars ansvarsområde mötet äger rum i det aktuella fallet, enligt cirkuläret. I cirkuläret redovisas vidare att samrådet med när det gäller A-punkter genomförs skriftligt. Normalt sker skriftligt samråd med svar senast fredag veckan före rådsmötet. Tiden för det skriftliga samrådet kan ändras beroende på förläggningen av Coreper och nästkommande rådsmöte. 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE I cirkuläret anförs vidare att om en A-punkt läggs till på dagordningen i direkt anslutning till ett rådsmöte ska EU-representationen i bistå med information om den kan antas som A-punkt eller om en reservation finns. Om en sådan A-punkt inte tidigare varit föremål för samråd med är det viktigt att den sakansvariga handläggaren kontaktar A-punktshandläggaren vid för samordning av EU-frågorna så att denna kan se till att får annoteringen. Det är inte nödvändigt med skriftligt samråd i de fall tidigare B-punkter, som varit föremål för samråd med , omvandlas till A-punkter med kort varsel. Detta förutsätter förstås att ingenting har ändrats i förhållande till det som varit uppe vid samrådet. En parlamentarisk reservation kan användas tills samråd med har genomförts. När det gäller handläggningen inför möten i Coreper redovisas att Coreperdagordningen innehåller två delar, I och II. Del I innehåller ärenden där nödvändig sakdiskussion har avslutats redan på arbetsgruppsnivå. Dessa kan godkännas av Coreper utan diskussion, såvida ingen medlemsstat motsätter sig detta. Dessa ärenden benämns I-punkter. Skulle någon medlemsstat motsätta sig att ärendet beslutas som I-pnkt tas ärendet upp till sakbehandling i Coreper eller sänds tillbaka till den relevanta arbetsgruppen för ytterligare behandling. Del II innehåller ärenden som kräver sakbehandling av Coreper. Dessa benämns II-punkter. Som redovisats ovan har rådsdagordningarna på motsvarande sätt två delar, A-punkter och B-punkter. När det gäller möten i Coreper anförs det i cirkuläret att en parlamentarisk reservation kan läggas när regeringen inte har samrått med EU-nämn- den om en viktigare fråga. Det sakansvariga departementet kontaktar då för samordning av EU-frågorna och informerar om ärendet. Kansliet kontaktar i sin tur EU-representationen som informerar rådssekretariatet om reservationen. Så snart reservationen kan lyftas kommuniceras detta på nytt. Bestämmelser om Europeiska unionen Med Lissabonfördraget ersatte ett nytt protokoll om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen ett tidigare protokoll med samma titel. Enligt Lissabonfördragets protokoll ska parlamenten delges information om rådets arbete genom att bl.a. dagordningarna för och resultaten av rådets möten direkt skickas till medlemsstaternas nationella parlament (artikel 5 i protokollet). Skärpta krav infördes när det gäller tidsgränser i rådets arbete för att de nationella parlamenten ska hinna granska lagförslag. En tidsfrist ska iakttas mellan den dag då ett utkast till lagstiftningsakt görs tillgängligt för de nationella parlamenten på unionens officiella språk och den dag då utkastet förs upp på rådets preliminära dagordning för antagande av detta eller för antagande av en ståndpunkt inom ramen för ett lagstiftningsförfarande. I brådskande fall kan dock undantag 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE göras, varvid skälen ska anges i rådets akt eller ståndpunkt. börligen motiverade, brådskande fall får inga överenskommelser komma till stånd om ett utkast till lagstiftningsakt under dessa . vederbörligen motiverade, brådskande fall ska en tidsfrist iakt- tas mellan den dag då ett utkast till lagstiftningsakt förs upp på rådets preliminära dagordning och antagandet av en ståndpunkt (artikel 4 i proto- Regeringen anförde i propositionen om godkännande av Lissabonfördra- get att möjligheten att utöva inflytande skapar behov av klara tidsmargina- ler för att de nationella parlamenten ska kunna påverka sina regeringar. Genom de nya bestämmelserna tillgodoses detta (prop. 2007/08:168 s. 138 framhöll i ett yttrande till utrikesutskottet över pro- positionen att de nationella parlamentens inflytande i EU-frågor är av stor Inte minst för att stärka demokratin inom EU och skapa legitimitet åt EU-samarbetet fyller de nationella parlamenten en viktig funktion. ligaste och mest effektiva sättet för de nationella parlamenten torde här som regel vara att via regeringarna i respektive land påverka beslutsfattan- det i rådet. 2008/09:KU3y, bet. 2008/09:UU8, rskr. 2008/09:64). Enligt fördraget om Europeiska unionen ska rådet tillsammans med Euro- paparlamentet lagstifta och utöva budgetfunktionen. Rådet ska bestå av en företrädare per medlemsstat (artikel 16 i ). Regler om dagordning för rådets möten finns i artikel 3 i rådets beslut av om antagande av rådets arbetsordning (2009/937/ Rådets ordförande ska med beaktande av rådets 18-månadersprogram upprätta en preliminär dagordning för varje sammanträde. ska sändas till de övriga rådsmedlemmarna och till kommissionen minst före sammanträdets början. Den ska sändas till med- lemsstaternas nationella parlament. Som framgått ovan ska, enligt protokollet om de nationella parlamen- tens roll i EU, utom i vederbörligen motiverade, brådskande fall, en tidsfrist iakttas mellan den dag då ett utkast till lagstiftnings- akt förs upp på rådets preliminära dagordning och antagandet av en ståndpunkt (artikel 4 sista meningen). Bestämmelsen återfinns även i rådets arbetsordning (artikel 3 punkt 3). Endast de punkter för vilka underlaget sänts till rådsmedlemmarna och kommissionen senast den dag som den preliminära dagordningen sänds ut kan tas upp på den dagordningen (artikel 4 i rådets arbetsordning). ralsekretariatet ska underrätta rådsmedlemmarna och kommissionen om sådana framställningar om upptagande av punkter på dagordningen och underlag för vilka de föreskrivna tidsfristerna inte har iakttagits (artikel 5 första stycket). 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE Om inte ärendets brådskande natur kräver annat och utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3, ska ordförandeskapet från den preliminära dagordningen avföra de punkter som rör utkast till lagstiftningsakter som Coreper inte har färdigbehandlat senast i slutet av den vecka som föregår veckan före sammanträdet (artikel 5 andra stycket). Dagordningen ska antas av rådet vid början av varje sammanträde. Punkter som inte finns med på den preliminära dagordningen kan tas upp på dagordningen endast genom enhälligt beslut av rådet. Även sådana punkter kan bli föremål för omröstning om alla formföreskrifter i fördragen har följts (artikel 7). granskade utskottet den dåvarande kulturministerns medverkan till det beslut som EU:s kulturministrar fattade om att häva delar av ett vapenembargo (bet. 2001/02:KU20 s. 88 f.). Ärendet gällde frågan om eventuella brister i regeringens information till och samråd med EU-nämn- den. Med anledning av granskningen anförde utskottet följande (bet. 2001/02:KU20 s. 91). I 10 kap. 5 § riksdagsordningen föreskrivs att regeringen skall underrätta om frågor som avses bli behandlade i Europeiska unionens råd. Regeringen skall också rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför beslut som regeringen bedömer som betydelsefulla och i andra frågor som nämnden bestämmer [dåvarande lydelse av riksdagsordningen]. Det faktum att kulturministern inte hade kännedom om A-punktslistan inför sammanträde [2001] på grund av bristande rutiner inom är enligt utskottet inte godtagbart. Utskottet förutsätter emellertid att genom de åtgärder som vidtagits förhindrar att liknande situationer uppkommer . granskade utskottet miljöministerns agerande i (bet. 2006/07:KU20 s. 116 f.). Utskottet konstaterade att miljöministerrådet i fråga skulle handla om bl.a. uppföljning av en konferens, och eftersom frågan om ett EU-mål för koldioxidutsläpp inte fanns på dagordningen fanns det inga krav på samråd om detta. Utskottet noterade att miljöministern hade varit oförhindrad att till kommunicera sin uppfattning om vilken ståndpunkt skulle inta i fråga om målet för koldioxidutsläpp. granskade utskottet regeringens information till i EU-frågor (bet. 2008/09:KU10 s. 89 f.). Utskottet genomförde en kartläggning och analys av regeringens information till och samråd med i syfte att bedöma om regeringen uppfyller regeringsformens och riksdagsordningens krav. Utskottet betonade att den grundlagsstadgade informationsskyldigheten bl.a. får anses innefatta att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor till . Vidare framhöll utskottet i sitt ställningstagande bl.a. följande (bet. 2008/09:KU10 s. 127). 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE Utskottet anser alltjämt att regeringens tidigare ståndpunkter i viktiga och centrala frågor kan behöva diskuteras och eventuellt revideras både vid överläggningar med utskotten och vid samråd med . Utskottet utgår ifrån att regeringen beaktar att sådana situationer kan uppstå och förutsätter att sådana ståndpunkter då åter förankras i . granskade utskottet regeringens agerande i samband med EU:s uppförandekod för vapenexport (bet. 2008/09:KU20 s. 16 f.). Utskottet ansåg att regeringen borde ha informerat om sitt beslut om hur skulle komma att rösta i ministerrådet och om utvecklingen i frågan. Utskottet ansåg att regeringen hade brustit i uppfyllandet av sina grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheter gentemot . Utskottets granskning visade bl.a. dels att regeringen, inför ministerrådets beslut i den aktuella frågan, varken informerade om utvecklingen i frågan eller samrådde med det organ som utsetts av om det stundande beslutet, dels att beslutet i den aktuella frågan inte nämndes i regeringens återrapport till om det aktuella rådsmötet. granskade utskottet regeringens samråd med EU-nämn- den i vissa frågor (bet. 2009/10:KU20 s. 25 f.). Med anledning av granskningen anförde utskottet följande (bet. 2009/10:KU20 s. 38 f.). Utskottet erinrar inledningsvis om att ändamålet med reglerna om samråd och information mellan regeringen och är att får ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU samt även i övrigt insyn i och inflytande över den process som leder fram till för vårt land viktiga och bindande beslut. Det är inte tillräckligt att inflytande utövas endast genom kontroll i efterhand. I sina tidigare uttalanden har utskottet betonat att den grundlagsstadgade informationsskyldigheten får anses innefatta bl.a. att regeringen så tidigt och så utförligt som möjligt ska redogöra för sina ståndpunkter i EU-frågor för . Utskottet har tidigare även påtalat att bristande rutiner inom inte är godtagbart som grund för otillräckligt samråd med avseende A-punktslistor. Av utskottets utredning i ärendet framgår att förteckningar över beslutsärenden inför rådsmöten, s.k. A-punktslistor, tillhandahålls av rådssekretariatet mycket sent inpå rådsmötena. Utskottet konstaterar att detta skapar stor tidspress inte minst vad gäller regeringens uppfyllande av sina grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheter. Även om samråd med ägde rum anser utskottet att det i de fall som är aktuella saknas godtagbara skäl för de knappa tidsrymder som stod till förfogande. Det gjordes från regeringens sida inte tillräckligt för att säkerställa ett aktivt och reellt inflytande i processen. I sammanhanget förutsätter utskottet att regeringen, i liknande situationer som i det aktuella granskningsärendet, noggrant överväger behovet av att företrädesvis begära att beslutspunkter tas bort från A-punktslistor inför rådsmöten där samråd inte kan slutföras under en skälig tidsrymd. Vidare framgår av utskottets granskning att det förekom brister i regeringens information till inför samråden. I båda fallen förekom brister i regeringens underrättelser till EU-nämn- 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE den avseende huruvida de aktuella ärendena förväntades utgöra beslutspunkter i kommande rådsmöten och därmed om de omfattades av den grundlagsstadgade samrådsskyldigheten. I det ena fallet fick EU-nämn- den inte tillgång till ett dokument som var aktuellt för behandling i rådet förrän efter rådets beslut. Utskottet anser att tillgång till samtliga handlingar som omfattas av samrådsskyldigheten utgör en förutsättning för att samråd ska kunna genomföras. Enligt utskottet gäller att uppgiften att säkerställa att samråd med inför ett visst rådsmöte har skett vilar på det statsråd inom vars ansvarsområde rådsmötet äger rum i det aktuella fallet. Mot bakgrund av det ovannämnda anser utskottet att ansvariga statsråd och regeringen brustit i uppfyllandet av sina grundlagsstadgade informations- och samrådsskyldigheter gentemot . granskade utskottet arbetsmarknadsministerns uttalande och agerande i en viss EU-fråga (bet. 2011/12:KU20 s. 11 f.). Enligt utskottet agerade arbetsmarknadsministern och regeringen inte med tillräckligt eftertryck i enlighet med de råd och synpunkter som organ lämnade till regeringen. Regeringen borde i rådets förberedande organ tydligare ha markerat att rådsslutsatserna skulle gå emot svenska intressen. Med anledning av en granskningsanmälan granskade regeringens samråd med om EU:s långtidsbudget 2014–2020 (bet. 2012/13:KU20 s. 41 f.). Utskottet gjorde följande ställningstagande (bet. 2012/13:KU20 s. 73 f.). Ändamålet med bestämmelserna om samråd och information mellan regeringen och om vad som sker inom EU är att ska få ett aktivt och reellt inflytande som gör det möjligt att på förhand påverka de ståndpunkter som ska inta inför förhandlingar och beslutsfattande inom EU samt även i övrigt insyn i och inflytande över den process som leder fram till viktiga beslut. Det är därför av största vikt att samrådet med och informationen till fungerar på ett bra sätt. Vad gäller samrådet och informationen om förslaget till EU:s långtidsbudget 2014–2020 ger granskningen, som huvudsakligen inriktats på perioden t.o.m. Europeiska rådets möte den 22–, enligt utskottet inte underlag för någon annan slutsats än att informationen och samrådet har skett i enlighet med gällande bestämmelser. Utskottet noterar att det både inför det avslutande mötet i om långtidsbudgeten 2007–2013 och inför motsvarande möte om långtidsbudgeten 2014–2020 hölls sammanträden i där företrädare för regeringen deltog via telefon under de pågående mötena i . Utskottet anser att detta kan vara en bra form för att säkerställa att blir informerad och får tillfälle till samråd om det som sker under pågående förhandlingar i . Vidare noterar utskottet att det av granskningen framgår att informella möten ägt rum med s.k. beredningsgrupp under förhandlingarna om långtidsbudgeten. Av yttrandet från framgår att beredningsgruppen inte är tillsatt för politiska ställningstaganden utan att mötena i den är begränsade till informationsinhämtning. Avsikten med beredningsgruppen är att partiföreträdare i nämnden ska få fördjupad information i komplexa och betydelsefulla frågor i en informell dialogform med karaktär av kunskapsöverföring. 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE Utskottet anser att beredningsgruppen kan fylla en funktion för kunskapsöverföring och vara ett komplement till informationen och samrådet i . Utskottet vill dock understryka att möten i beredningsgruppen aldrig kan ersätta information till och samråd med . I övrigt ger granskningen inte anledning till något uttalande av utskottet. fastställer sin sammanträdesplan i taget. Planen utformas så att samråd i normalfallet sker veckan före varje rådsmöte. I följande tabell visas antalet sammanträden och antalet samrådstillfällen, dvs. inför hur många rådsmöten som samråd skett. Flera samråd kan ske vid ett sammanträde. Sammanträden per telefon ingår. Tabell 10.1 Antal sammanträden och samrådstillfällen i Källa: verksamhetsberättelser. Som framgår av tabellen har mellan 33 och 54 sammanträden hållits per , omfattande mellan 89 och 133 samrådstillfällen. Det förekommer sammanträden i med information och samråd där regeringens representanter deltar per telefon. I bilaga 10.1 redovisas vilka sammanträden av detta slag som hållits sedan nämnden inrättades 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE 1994/95. I följande tabell visas vid hur många möten i och ministerrådet som regeringens företrädare har deltagit i samråd med per telefon. Som framgår av tabellen är det vanligare med sammanträden per telefon i samband med möten i än i samband med möten i ministerrådet. Ett möte i t.ex. kan bli föremål för flera sammanträden där regeringens företrädare deltar per telefon. I tabellen räknas det som ett tillfälle. För fullständiga uppgifter hänvisas till bilaga 10.1. Huvudskälet till att regeringens företrädare deltar per telefon i samband med möten i är att frågorna utvecklas under själva mötet i . Tabell 10.2 Antal möten i respektive ministerrådet per telefon i Källa: Huvudsakligen EU-nämndens verksamhetsberättelser. För fullständiga källhänvisningar, se bilaga 10.1. Att det blir sammanträden per telefon i samband med möten i ministerrådet kan bero på att det berörda statsrådet redan rest till för att delta i rådsmötet. Detta var fallet med ett samråd –21 med landsbygdsministern. Frågan hade bordlagts vid det ordinarie samrådet . Vidare kan rådets möte vara extrainkallat med kort varsel, och statsrådet kanske redan befinner sig i eller på annan ort utan att ordinarie samråd har hunnits med. blev det på så vis samråd per telefon med finansministern inför extra möten. 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE Skriftligt samråd om A-punkter och om andra frågor genomförs regeringens samråd med vad gäller troliga A-punkter inför kommande ministerråd genom skriftligt samråd. Det förekommer även skriftligt samråd om andra frågor som ska behandlas i rådet. De skriftliga samråden äger således rum utanför ordinarie sammanträden. I sammanträdesprotokoll redovisas en sammanställning av de skriftliga samråd som har ägt rum sedan förra sammanträdet. I följande tabell redovisas antalet utskick om A-punkter och antalet andra skriftliga samråd. Tabell 10.3 Antal utskick om A-punkter och antal andra skriftliga samråd Antal utskick om A-punkter Antal andra skriftliga samråd Källa: verksamhetsberättelser. Av tabellen framgår att det /11 och 2011/12 gjordes omkring 60 utskick om A-punkter och över hundra utskick om andra skriftliga samråd. /07 förekom ungefär tio skriftliga samråd . /03 förekom högst något skriftligt samråd . Ett utskick med A-punkter innehåller normalt flera A-punkter. Under skickade 69 e-postmeddelanden med 1 395 A-punkter till ledamöter (pm Uppföljning EUMOT – vissa EU-frågor dnr 039-2442-2011/12). Skriftligt samråd om annat än A-punkter kan bli aktuellt t.ex. när det inte finns förslag till rådsslutsatser vid det muntliga samrådet i nämnden, som normalt äger rum . I bilaga 10.1 finns en redogörelse för innehållet i de skriftliga samråden om annat än A-punkter. Ett skäl till att samrådet sker efter det ordinarie samrådet kan vara att utkast till t.ex. rådsslutsatser finns att tillgå först efter ordinarie samrådstillfälle. När det gäller skriftliga samråd kan konstateras att många av samråden sker inför rådet för utrikes frågor (FAC). Rådsslutsatser inför FAC synes förhandlas närmare inför rådsmötena än för andra råd. Det kan nämnas att vissa beslut inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) kräver ett regeringsbeslut innan beslutet kan antas i rådet. 10 SAMRÅD MED EU-NÄMNDEN I ETT SENT SKEDE Även inför rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF) förekommer förhållandevis ofta skriftliga samråd. Ett skäl kan vara att möten i rådet för rättsliga och inrikes frågor ofta äger rum , dvs. efter ordinarie samråd i . Frågorna kan då hinna behandlas ytterligare i Coreper, vilket innebär att förändringar i förslag till t.ex. rådsslutsatser kan förändras. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på frågor i ärendet. Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom Statsrådsberedningen (bilaga 10.2). Som svar på kompletterande frågor från utskottet överlämnades ytterligare en promemoria som har upprättats inom Statsrådsberedningen (bilaga 10.3). Av promemoriorna framgår följande. har i cirkulär 2, som utges av för samordning av EU-frågorna, generella riktlinjer för samråd, överläggning och information mellan företrädare för regeringen och och i EU-frågor. I cirkulär 2 hänvisas till att regeringen enligt 10 kap. 10 § riksdagsordningen ska rådgöra med om hur förhandlingarna ska föras inför beslut i Europeiska unionens råd.