bet · H201SfU1 · 2014-12-12 00:00:00 — Det gäller inte bara en ökad risk för följdsjukdomar utan även social isolering och psykisk ohälsa. Sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet för den som drabbas av sjukdom eller skada och därför inte kan försörja sig genom eget arbete, som fokus läggs på tidiga och aktiva insatser så att sjukskrivna kan ta sig tillbaka till arbete. Motionärerna anser därmed att det inte finns skäl att ändra reglerna för sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning på det sätt som regeringen föreslår. I kommittémotion 2014/15:2959 av m.fl. (SD) begärs att ska anvisa till ett nytt anslag, Sjuklön för små företag. Varje företag föreslås få göra avdrag för sina sjuklönekostnader för upp till nio anställda motsvarande kostnaden för en genomsnittlig anställd. Ett genomsnittligt småföretag får därmed dra av sjuklönekostnader med . I motionen begärs även att till anslaget 1:1 ska anvisa mer än regeringen. Motionärerna vill höja sjukpenningen eftersom de anser att det är problematiskt att så pass många inte får ut av sin inkomst vid sjukdom. Även sjukpenningen för arbetslösa föreslås höjas. Slutligen begär motionärerna att till anslaget 1:2 ska anvisa mindre än regeringen. Beloppet avser minskade utgifter som en följd av politik om minskad invandring. m.fl. (SD) begär i partimotion 2014/15:2812 yrkande 13 ett tillkännagivande om slopat sjuklöneansvar för upp till nio anställda. Även i kommittémotion 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 6 och motion 2014/15:2610 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om ett minskat sjuklöneansvar för företag. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att det nuvarande högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader ska ersättas av en ny ersättning för höga sjuklönekostnader fr.o.m. . Förslaget innebär att småföretagens skydd mot höga sjuklönekostnader stärks väsentligt. Det blir även enklare för arbetsgivarna att få ersättning. Utskottet noterar att allianspartierna i sin motion 2014/15:2642 har förklarat sig stå bakom förslaget. Vidare vill utskottet peka på att sjuklönesystemets effekter på småföretagare även ska utredas inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringsutredningen som ska lämna sitt slutbetänkande . Med beaktande av vad som har anförts kan utskottet inte ställa sig bakom yrkanden om ett minskat sjuklöneansvar för företagen och att medel anslås till att inrätta ett nytt anslag för finansieringen av detta. Det finns tydliga risker med lång sjukfrånvaro. Det gäller inte bara en ökad risk för följdsjukdomar utan även social isolering och psykisk ohälsa. Utgångspunkten för sjukförsäkringen är därför att den ska ge ekonomiskt trygghet för den som drabbas av sjukdom eller skada och därför inte kan försörja sig genom eget arbete, som fokus läggs på tidiga och aktiva insatser så att sjukskrivna kan ta sig tillbaka till arbete. Såväl sjukfrånvaron som antalet nybeviljade sjukersättningar har minskat dramatiskt sedan sjukförsäkringsreformen infördes . Sjukfrånvaron har gått från att vara bland de högsta i världen till att närma sig ett EU-genomsnitt. Antalet personer som har sjukersättning har minskat kraftigt och de långa sjukskrivningarna har i princip halverats . Tidsgränserna i sjukförsäkringsreformen har bidragit till en sjukskrivningsprocess som präglas av mer aktivitet, tidigare insatser och tydligare regler. och andra aktörer bedöms i större utsträckning bidra till den ökade aktiviteten i sjukskrivningsprocessen. En betydande andel av dem som når den bortre tidsgränsen kommer i arbete eller fortsätter i arbetsmarknadspolitiska insatser. Det finns enligt utskottet inget skäl att ändra reglerna för sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Utskottet ställer sig därmed i denna del bakom allianspartiernas förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet. Utskottet föreslår även en ökning av anslag 2:1 med anledning av förslaget om utökad jämställdhetsbonus, görs en större avsättning för gemensam e-förvaltning än vad regeringen förslagit. Utskottet tillstyrker därmed allianspartiernas förslag till anslag i motion 2014/15:2642 (M, C, FP, KD) yrkande 1. I övrigt tillstyrks anslagen i enlighet med regeringens förslag i proposition 2014/15:1 punkt 4 och bemyndigandena i punkterna 2 och 3. Utskottet avstyrker regeringens förslag om ändring i socialförsäkringsbalken i proposition 2014/15:1 punkt 1 och motionerna 2014/15:1123 (SD) yrkande 6, 2014/15:2610 (SD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2812 (SD) yrkande 13 och 2014/15:2959 (SD). Allmänna frågor om socialförsäkringarna Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. ett samordnat kostnadsansvar för sjukvård och sjukförsäkring, fritt val av sjukförsäkringsleverantör och system med en garanterad inkomst. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2014/15:2350 av Finn och (båda M) begärs ett tillkännagivande om ett samordnat kostnadsansvar för sjukvård och sjukförsäkring. Motionärerna anför att den sammanlagda kostanden för samhället för sjukdom kommer att bli så stor att det måste övervägas att i första hand sjukvården och sjukförsäkringen ska samverka på ett bättre sätt än . En lösning skulle kunna vara att staten övertar kostnadsansvaret för sjukvården från landstingen. En annan lösning skulle kunna vara att lägga över hela kostnadsansvaret för sjukförsäkringen på landstingen. Finn (M) begär i motion 2014/15:2405 ett tillkännagivande om ett fritt val av sjukförsäkringsleverantör. Den enskilde bör få disponera sin del av sjukförsäkringsavgiften och själv välja leverantör. Leverantörer skulle, förutom , kunna vara i första hand försäkringsbolag men även andra finansiella aktörer och fackföreningar. Dessa leverantörer skulle kunna utforma en mängd nya lösningar. I motion 2014/15:2296 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om barn som faller mellan stolarna. Motionären anför att ungdomar kan bli felplacerade till särundervisning och då få aktivitetsersättning för förlängd skolgång. De går miste om den skolgång och utbildning de egentligen har haft rätt till och blir därmed utestängda från högre utbildningar. Detta försämrar utsikterna att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Vidare står de utan möjlighet till ekonomisk ersättning eftersom de inte bedöms ha nedsatt arbetsförmåga i så stor utsträckning att aktivitetsersättning kan utgå efter skoltiden. Regeringen bör därför se över hur dessa personer kan stöttas och hjälpas. m.fl. (MP) begär i motion 2014/15:2526 yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att låta utreda dels hur ett system med en garanterad inkomst kan introduceras, dels hur försök med garanterad inkomst kan utformas. Motionärerna anser att en garanterad inkomst bör testas i några kommuner av olika karaktär. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska bl.a. överväga lämpligheten i och konsekvenserna av att införa en från statsbudgeten fristående försäkring finansierad med en specialdestinerad socialförsäkringsavgift. Syftet bör vara att skapa en långsiktigt hållbar sjukförsäkring. Även hållbarheten i antagandet att staten, i händelse av en ökning av utgifterna för sjukförsäkringen, skulle tillåta en balansering som innebär högre avgifter eller lägre ersättningsnivåer ska analyseras. Vidare ska kommittén analysera och överväga möjligheten att föra över ansvaret för de delar av sjukförsäkringen från offentliga aktörer till arbetsmarknadens parter eller privata aktörer som kommittén finner lämpligt. I analysen ska konsekvenserna av konkurrens mellan försäkringsgivare, premiesättning och premiedifferentiering särskilt beaktas. Sjukförsäkringen ska stabilisera sjukfrånvaron och vara en långsiktigt hållbar försäkring inom ramen för långsiktigt hållbara statsfinanser. Resultatet av socialförsäkringsutredningens arbete med att finna långsiktiga och konstruktiva lösningar för sjukförsäkringen bör avvaktas. Motionerna 2014/15:2350 (M) och 2014/15:2405 (M) avstyrks med det anförda. Personer som felaktigt har placerats i särskola och är berättigade till aktivitetsersättning kan kompenseras genom skadestånd. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan och vid behov lämnar förslag till . Motion 2014/15:2296 (S) avstyrks med det anförda. Utskottet anser inte att en sådan garanterad inkomst som föreslås i motion 2014/15:2526 (MP) bör införas. Därmed avstyrks motionens yrkande 1 och 2. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen vad utskottet anför om tidsgränserna i sjukförsäkringen. avslår motionsyrkanden om bl.a. trygghetssystemen för företagare, ny utredning om sjukförsäkringen, sanktioner mot arbetsgivare och omställningsavtal vid sjukdom. Jämför reservationerna 2 (SD), 3 (S, MP, V), 4 (V), 5 (SD), 6 (SD), 7 (V) och 8 (SD). Enligt sjuklönelagen (1991:1047) har arbetstagare av ett sjukfall rätt till sjuklön från arbetsgivaren. För i sjuklöneperioden betalas ingen ersättning (karensdag). För de återstående dagarna behåller den anställde av lönen och andra anställningsförmåner. Antalet karensdagar är begränsat till tio (allmänt högriskskydd). För en arbetstagare som lider av en sjukdom som kan antas medföra ett större antal sjukperioder med sjuklön kan besluta om ett s.k. särskilt högriskskydd. Då betalas sjuklön ut för och arbetsgivaren får ersättning från sjukförsäkringen. Vidare gäller ett utökat särskilt högriskskydd för den som har en sjukdom som medför risk för en eller flera längre sjukperioder . Även i dessa fall får arbetsgivaren ersättning från sjukförsäkringen. Däremot betalas inte sjuklön ut för karensdagen. infördes ett generellt högkostnadsskydd för sjuklönekostnader för arbetsgivare. Det generella högkostnadsskyddet ersatte den tidigare frivilliga försäkringen mot kostnader för sjuklön och ger arbetsgivare möjlighet att få ersättning för sjuklönekostnader som överstiger den genomsnittliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare. Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att få tills vidare för eget arbete, antingen som arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). För rätt till sjukpenning krävs att den försäkrade har en SGI som uppgår till av prisbasbeloppet. Vid beräkning av SGI bortses från inkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp. I avvaktan på införandet av en s.k. historiskt beräknad SGI reduceras SGI vid utbetalning av dagersättningar genom att inkomsten multipliceras med talet 0,97. För en person som bedriver näringsverksamhet i form av ett aktiebolag beräknas SGI på den lön som tas ut från bolaget. Personen likställs således med en anställd. Det innebär också att när han eller hon blir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklön. När det gäller personer som bedriver näringsverksamhet som fysisk person i form av bl.a. enskild firma eller handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknas SGI med utgångspunkt i den taxerade nettoinkomsten. Under ett företags uppbyggnadsskede ska SGI:n motsvara minst vad en anställd skulle få för ett liknande arbete. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen gäller inte en egenföretagare, utan företagaren får, med undantag för karenstiden, sjukpenning från även . Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är . Det finns dock möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . Ju längre karenstid, desto lägre blir sjukförsäkringsavgiften. En näringsidkare som har fyllt kan inte byta till en kortare karenstid. Efter sjuklöneperioden betalar sjukpenning vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Sjukpenning utges med hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Enligt den s.k. rehabiliteringskedjan gäller att , vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt, ska beakta om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller ett annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder den anställde. Från och med dag 91 i sjukperioden ska det även beaktas om den försäkrade kan försörja sig efter en omplacering till ett annat arbete hos arbetsgivaren. Från och med dag 181 ska det dessutom, om det inte finns särskilda skäl som talar mot det eller det i annat fall kan anses oskäligt, beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom ett annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Sjukpenning på normalnivån (av SGI x 0,97) betalas ut inom en ramtid av . Om den försäkrade har en allvarlig sjukdom lämnas sjukpenning på normalnivån . på normalnivån kan en försäkrad få sjukpenning på fortsättningsnivån (av SGI x 0,97) i . Sjukpenning på fortsättningsnivån kan dock lämnas för ytterligare dagar, bl.a. om den försäkrade är intagen på sjukhus eller på grund av sjukdom får omfattande vård utan att vara intagen på sjukhus, om en återgång i arbete eller ett deltagande i arbetslivsintroduktion () hos Arbetsförmedlingen skulle medföra en risk för allvarlig försämring av den försäkrades sjukdom eller det på grund av sjukdom skulle vara oskäligt att inte betala sjukpenning. Inkomsttaket i sjukförsäkringen är fastställt till 7,5 prisbasbelopp (). För arbetslösa utges sjukpenning som högst med det högsta beloppet inom arbetslöshetsförsäkringen (): vid eller med vid . För försäkrade som är arbetslösa ska prövningen av arbetsförmågans nedsättning alltid göras mot arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete som finns tillgängligt för den försäkrade. För personer som har fått maximalt antal dagar med sjukpenning finns arbetsmarknadsprogrammet . Målet är att den som har deltagit i programmet ska få sitt behov av stöd för återgång i arbete utrett. Introduktionen kan som längst pågå . Den som studerar och vars arbetsinkomst minskar eller upphör kan få behålla sin SGI . Det gäller om han eller hon studerar och finansierar sina studier med studiestöd, studerar inom det egna yrkesområdet, vårdar barn som är , gör ett kortare avbrott – max – i yrkeslivet eller får utbildningsbidrag för doktorander. En försäkrad som studerar utan att ha studiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander kan i vissa fall ändå omfattas av SGI-skydd. Dels den som är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet som då har SGI-skydd , dels den som inte är ledig från sin anställning, men ändå studerar inom eget yrkesområde har SGI-skydd under högst . har ett samordnings- och tillsynsansvar för rehabilitering som bl.a. innebär att se till att rehabiliteringsbehov upptäcks tidigt och utreds närmare och att följa rehabiliteringen så att initiativ kan tas till insatser utan onödig fördröjning. Stöd ska ges för att underlätta den försäkrades kontakter med andra rehabiliteringsorgan. Vidare inbegrips i ansvaret att se till att arbetsgivare fullgör sina åligganden i rehabiliteringshänseende. Arbetsgivaren har inom ramen för sin verksamhet ansvar för de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering. Arbetsgivaren ska lämna de upplysningar till som behövs för att den försäkrades behov av rehabilitering ska kunna klarläggas. I motion 2014/15:213 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över den sjukpenninggrundande inkomsten så att företagares och anställdas villkor blir mer likartade. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över regelverket för sjukpenningen så att ersättningar och utbetalningar inte bestäms av i vilken bolagsform företaget drivs. Motionären framhåller att den nuvarande lagstiftningen gynnar anställda och de större företagen. I partimotion 2014/15:2564 av m.fl. (C) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om företagares trygghet vid sjukdom, föräldraledighet och arbetslöshet. Motionärerna anser att trygghetssystemen för företagare bör förbättras, oavsett företagsform. och (båda C) begär i motion 2014/15:131 ett tillkännagivande om att olika företagsformer ska ha lika regler i trygghetssystemet. I motion 2014/15:1555 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur socialförsäkringarna kan utformas för att bättre ta hänsyn till egenföretagares situation. Motionären anser att regelverket för företagare brister i tydlighet och förutsägbarhet. Det är därför viktigt att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen beaktar situationen och föreslår förbättringar. (KD) begär i motion 2014/15:1861 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten för personer som startar egna företag att få behålla sina förmåner inom socialförsäkringssystemet . I motion 2014/15:2303 av (S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om ett tryggare arbetsliv. Schablonavdraget på vid beräkning av sjukpenning bör utredas. Medel som är reserverade för sjukpenning bör gå till de sjuka utan avdrag. (M) begär i motion 2014/15:342 ett tillkännagivande om en översyn av reglerna om beräkning av sjukpenninggrundande inkomst för studerande utan rätt till studiestöd. Motionären anser att reglerna bör vara lika oavsett om man studerar med eller utan studiestöd och oavsett om man studerar inom eller utom sitt yrkesområde. I flerpartimotion 2014/15:2642 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att tidsgränserna i sjukförsäkringen ska vara kvar. I motionen anförs bl.a. att utgångspunkten för sjukförsäkringsreformen 2008 var att sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet för den som drabbas av sjukdom eller skada och därför inte kan försörja sig genom eget arbete, som fokus läggs på tidiga och aktiva insatser så att sjukskrivna kan ta sig tillbaka till arbete. Sjukförsäkringen måste därför ha inbyggda drivkrafter för att individens arbetsförmåga ska tas till vara och fler vägar erbjudas tillbaka till arbete. Det är viktigt att rehabiliteringsarbetet börjar tidigt och att sjukfallen inte drar ut så att människor fastnar i passiva sjukskrivningar. I sjukskrivningsprocessen finns därför fasta tidpunkter för när den försäkrades arbetsförmåga ska prövas. (SD) begär i motion 2014/15:4 ett tillkännagivande om att slopa karensdagen för lärare och fritidspedagoger inom . Lärare och fritidspedagoger som blir sjuka har i de flesta fall smittats på sin arbetsplats. Det är därför inte rimligt att de drabbas av en karensdag. I motion 2014/15:1565 av (C) begärs ett tillkännagivande om att ta reda på fakta och vidta de åtgärder som krävs för att skillnader i sjukskrivning mellan kvinnor och män inte ska förekomma. (C) begär i motion 2014/15:1806 ett tillkännagivande om att skyndsamt utreda förutsättningarna för dagar med ersättning motsvarande sjukpenning för vård av närstående () på liknande sätt som för vård av barn (VAB). Dagarna ska kunna användas för besök på sjukhus eller vårdcentral eller för att kunna vara hemma och vårda sin närstående vid annan sjukdom än vid livets slutskede. I motion 2014/15:868 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda frågan om att införa dagar för vård av föräldrar. Föräldrar kan behöva stöd vid andra situationer än när det är aktuellt med närståendepenning, t.ex. vid läkarbesök. och (båda S) begär i motion 2014/15:730 ett tillkännagivande om att förbättra sjukförsäkringen. Motionärerna anför att möjligheterna att skapa en bättre sjukförsäkring måste ses över. Kvinnor och män måste få den rehabilitering de behöver för att komma tillbaka till arbetet, i stället för att skickas runt i systemen. Ingen blir fortare frisk av att bollas mellan Arbetsförmedlingen och . och (båda S) begär i motion 2014/15:751 ett tillkännagivande om sjukförsäkringen. Sjukpenningen ska utformas så att den ger ett verkligt skydd vid sjukdom. Den sjuke måste få ett individanpassat stöd för att fort kunna återgå i arbete, och den som är sjuk ska inte behöva oroa sig för ekonomin. I partimotion 2014/15:845 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att tillsätta en särskild utredning som ser över möjligheten att förändra sjukförsäkringen och som lämnar förslag till ändrade regler för att göra försäkringen mer flexibel, bättre anpassad till individuella förutsättningar, tryggare samt mer rättvis och förutsägbar. Motionärerna anför att varken allvarliga problem med utförsäkringar, stelbenta tidsgränser eller sjukersättningens orimligt långtgående krav på sänkt arbetsförmåga kommer att behandlas av den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Därför bör det tillsättas en särskild utredning som ser över dessa frågor. I motion 2014/15:446 av och (båda S) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om arbetsgivarens ansvar för rehabilitering. Motionärerna kräver ett system där alla ska ha tillgång till rehabilitering och att sanktioner ska kunna riktas mot arbetsgivare som inte uppfyller sitt rehabiliteringsansvar. (S) begär i motion 2014/15:2862 (S) ett tillkännagivande om förtidspensionärer som vill börja arbeta. Den som har hel sjukersättning bör kunna få tillgång till arbetsinriktad rehabilitering. I partimotion 2014/15:845 av m.fl. (V) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att en individuell bedömning av arbetsförmågan bör göras av senast efter första sjukskrivningsdagen. Rehabiliteringsinsatser bör planeras . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en individuell rehabiliteringsplan . Enligt motionärerna behövs det inom denna tidsrymd samråd mellan bl.a. , den försäkrade, arbetsgivaren och läkaren om exempelvis de insatser som krävs för återgång i arbete. Vidare begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om en fördjupad bedömning efter 180 dagars sjukskrivning. Bedömningen ska avse den sjukskrivnes möjligheter att komma tillbaka till arbetet eller ett nytt arbete eller behovet av fortsatt sjukpenning och rehabilitering. En utredning bör tillsättas som ser över denna tidsgräns. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att inrätta ett rehabiliteringsregister. För att bygga upp kunskap som saknas om behandlingsmodeller för lättare psykisk ohälsa bör ett rehabiliteringsregister kopplas till rehabiliteringsgarantin där resultaten rapporteras in. Vidare begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att utreda frågan om en rehabiliteringsombudsman som bör få till uppgift att bevaka individens rättigheter och behov i förhållande till myndigheter. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om ekonomiska sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att underlätta för en sjukskriven anställd att återgå till arbete. Slutligen begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att inleda trepartssamtal med arbetsmarknadens parter för att få till stånd ett omställningsavtal vid sjukdom. Motionärerna anser att det krävs att staten intar en aktiv roll och driver på förhandlingar för att få till stånd en överenskommelse. infördes nya regler för karenstid, sjuk- och föräldrapenning samt sjuklön för företagare. Syftet med förändringarna i trygghetssystemen var att underlätta övergången från anställning till företagande, stärka tryggheten och öka valfriheten för etablerade företagare samt göra det mindre riskfyllt att anställa. Förändringarna hade som syfte att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Bland annat infördes det generella högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader för arbetsgivare. För att ytterligare öka valfriheten för företagare beslöts att egenföretagare fr.o.m. skulle kunna välja också i sjukförsäkringen. gäller att gravida egenföretagare, i likhet med vad som gäller för gravida arbetstagare, ska omfattas av rätten till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att det nuvarande högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader ersätts av en ny ersättning för höga sjuklönekostnader. En differentierad ersättning föreslås där hänsyn tas till företagets storlek. Syftet med ersättningen är att minska den börda arbetsgivarnas sjuklönekostnader kan utgöra. Det är särskilt de små företagen med höga sjuklönekostnader som gynnas av reformen. Förslaget föreslås träda i kraft . Utskottet noterar vidare att allianspartierna i sin motion 2014/15:2642 har förklarat sig stå bakom förslaget.