bet · H101KU5 · 2014-01-10 00:00:00 — Utskottets uppfattning var därför att förslaget i de delar som handlar om tillsyn, utbildning, vägledning och stöd för företagen och de som upphandlar strider mot subsidiaritetsprincipen. När det gäller förslaget till och rådets direktiv om offentlig upphandling anförde utskottet subsidiaritetsinvändning på samma grund som ovan. Vilka förslag inom områdena etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster har lett till EU-lagstiftning? har tagit fram uppgifter om vilka av de förslag som kommissionen tagit fram och som utskottet har subsidiaritetsprövat –som lett till beslut om EU-lagstiftning: Förslag till direktiv om ändring av direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) och direktiv /61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder när det gäller alltför stor förlitan på kreditbetyg. Förslag till direktiv om ändring av direktiv /138/EG om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) vad gäller datumen för dess införlivande och tillämpning och datumet för när vissa direktiv upphör att gälla. Tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden De förslag som inneburit tillnärmning av lagstiftning (artikel 114 i EUF-fördraget) som prövats av utskottet är följande: KOM(2011) 747 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut. KOM(2011) 860 Förslag till och rådets förordning om europeiska riskkapitalfonder. KOM(2011) 862 Förslag till och rådets förordning om europeiska fonder för socialt företagande. KOM(2011) 877 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. KOM(2012) 73 Förslag till och rådets förordning om förbättrad värdepappersavveckling i Europeiska unionen och om värdepapperscentraler samt ändring av direktiv /26/EG. KOM(2012) 280 Förslag till och rådets direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv /91/EEG och 82/891/EG och direktiven /24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG och 2011/35/EG samt förordning (EU) nr 1093/2010 KOM(2012) 352 Förslag till och rådets förordning om faktablad för investeringsprodukter. KOM(2012) 512 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr / om tilldelning av särskilda uppgifter till i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut. Av dessa har utskottet haft subsidiaritetsinvändningar vad gäller tre (3) förslag, nämligen förslaget om kreditvärderingsinstitut i utlåtande /12:FiU34, förslaget om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn i utlåtande /12:FiU36 och direktivförslaget om krishanteringsramverk i utlåtande /12:FiU12. När det gäller förslag till förordning om ändring av förordning om kreditvärderingsinstitut konstaterade utskottet att nu gällande förordning gör det möjligt för medlemsstaterna att reglera det civilrättsliga ansvaret på ett sätt som är förenligt med respektive rättsordning för övrigt. Denna handlingsfrihet är nödvändig med hänsyn till att de skadeståndsrättsliga regelverken ser så olika ut i medlemsstaterna. Utskottet såg såväl principiella som praktiska problem med att införa en rätt till ersättning för tredjemansskador. När det gäller förslag till direktiv om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn fann utskottet att det bör vara en uppgift för varje medlemsstat att inrätta ett system för överklagande och utvärdering av beslut om vidareutnyttjande samt för godkännande av undantag från de föreslagna avgiftsreglerna. Detta kan då utformas utifrån de konstitutionella förutsättningarna i varje medlemsstat. Hur myndigheter ska organiseras är ett nationellt ansvar, och det finns ingen anledning att på EU-nivå föreskriva vilka organisatoriska åtgärder som ska vidtas i en medlemsstat. Utskottets uppfattning var att effektiva system för överprövning och utvärdering av beslut om vidareutnyttjande och för kontroll av tillämpningen av avgiftsprincipen bäst uppnås genom nationella regler. När det gäller direktivförslag om krishanteringsramverk konstaterade utskottet att målen med kommissionens förslag, vilka ytterst är att skapa finansiell stabilitet, minska risken för moral hazard och skydda skattebetalarnas intressen, bäst eller kanske endast kan nås genom att de enskilda medlemsstaterna får det fulla ansvaret för finansieringen av avvecklingen av kreditinstitut. Direktivet borde enligt utskottet av denna anledning inte innehålla några tvingande mellanstatliga finansieringsförpliktelser. Utskottets bedömning i denna fråga låg även i linje med de bedömningar utskottet gjorde när det prövade kommissionens förslag till direktiv om insättningsgarantisystem och direktivförslaget om system för ersättning till investerare (bet. 2009/10:FiU42 och 2009/10:FiU43). Vilka förslag inom området tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden har lett till EU-lagstiftning? har tagit fram uppgifter om vilka av de förslag som kommissionen tagit fram och som utskottet subsidiaritetsprövade –som lett till beslut om EU-lagstiftning: Förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut. Förslag till förordning om europeiska riskkapitalfonder. Förslag till förordning om europeiska fonder för socialt företagande. Förslag till direktiv om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Ekonomisk och monetär politik De förslag som berör området ekonomisk och monetär politik (artiklarna 121, 126, 127 och 136 i EUF-fördraget) som prövats av utskottet är följande: KOM(2011) 819 Förslag till och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om deras finansiella stabilitet i euroområdet. KOM(2011) 821 Förslag till och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet. KOM(2012) 511 Förslag till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut. Av dessa har utskottet haft subsidiaritetsinvändningar vad gäller två (2) förslag, nämligen förslaget om övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner m.m. i utlåtande /12:FiU33 och förslaget om tilldelning av särskilda uppgifter till m.m. i utlåtande /13:FiU18. När det gäller förslaget om övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner m.m. var det enligt utskottets mening en nationell angelägenhet att besluta om utgifter och inkomster i de nationella budgetarna inom ramen för de förpliktelser som följer av fördragen och de behov som eurosamarbetet kräver. Utskottet ansåg att det i kommissionens förslag inte finns tillräckliga garantier för att värna den nationella kompetensen för finanspolitiken. När det gäller förslag till förordning om Europeiska tillsyn över kreditinstitut menade utskottet att det är mycket viktigt att medlemsstaternas möjligheter att ställa högre krav på kreditinstituten – inte minst i fråga om kapital – utöver de minimiregler som anges på europeisk nivå inte påverkas negativt av förslaget. Utskottet anser att medlemsstaterna ska kunna behålla möjligheten att besluta om högre krav om de anser det vara motiverat för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Enligt utskottet kan målet med kommissionens förslag nås betydligt bättre om de grundläggande kapitalkraven utgör minimikrav och under förutsättning att medlemsstaterna behåller möjligheten att höja nivån på kapitalkraven om de anser det vara motiverat för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Vilka förslag inom området ekonomisk och monetär politik har lett till EU-lagstiftning? har tagit fram uppgifter om vilka av de förslag som kommissionen tagit fram och som utskottet har subsidiaritetsprövat –som lett till beslut om EU-lagstiftning: Förslag till förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om deras finansiella stabilitet i euroområdet. Förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet. Enligt artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska utkasten till lagstiftningsakter motiveras med avseende på subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Detta gäller oavsett om kommissionen eller någon annan är förslagsställare. I många, men inte alla, av kommissionens utkast finns en särskild rubrik Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna eller liknande, under vilken kommissionen lämnar sin motivering i fråga om subsidiaritetsprincipen. I andra utkast återfinns endast eller även motiveringar i ingressen till själva förslagen till rättsakt. Ofta är dessa motiveringar i ingressen mycket knapphändiga. återges i den mer kortfattade varianten i ingressen även vilka mål som inte kan uppnås i tillräcklig utsträckning. Av de förslag som utskottet prövade –saknades motivering i tre av kommissionens förslag, nämligen KOM(2011) 819, KOM(2011) 821 och KOM(2012) 167. I tre förslag, KOM(2012) 350, KOM(2012) 511 och KOM(2012) 512 återfanns motiveringen först i själva direktivtexten. Kontakter med representant vid EU:s institutioner och användningen av IPEX Vad gäller frågan om utskottets kontakter med representant vid EU:s institutioner samt inhämtandet av information i databasen kan nämnas att utskottet i sitt yttrande 2011/12:FiU1y till om uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen bl.a. anförde följande: Utskottet har haft begränsad kontakt med andra nationella parlament. Den gemensamma databasen har haft störst betydelse för att följa upp ärendena efter genomförd prövning. Ett problem är att flera parlament är dåliga på att lägga ut uppgifter i databasen. Utskottet anser därför att det är värdefullt att det utreds hur IPEX kan bli mer användbart och vilka uppgifter som ska publiceras i databasen. Kansliet har i subsidiaritetsärenden haft kontakt och informationsutbyte med ständige representant i . Det samlade utfallet och den sammantagna utvecklingen Vid en samlad bedömning av de olika förslag som subsidiaritetsprövades jämfört med kan konstateras att utskottet nästan fördubblat antalet prövade utkast, från 11 till 21 . Det totala antalet subsidiaritetsprövningar som genomfördes i jämfört med ökade med ett förslag, från 124 till 125 utkast. Slutsatsen av detta är att finansutskottets andel av den totala mängden subsidiaritetsprövningar i ökat relativt markant. Vid en bedömning av hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen kan konstateras att utskottet gjorde subsidiaritetsinvändningar i 7 av 21 fall, vilket utgör det högsta antalet i utskott . I samtliga fall beslutade i enlighet med utskottets förslag. Tre av de utkast som lett till motiverade yttranden handlade om förslag som gäller tillnärmning av lagstiftning. Två utkast gällde förslag om den ekonomiska och monetära politiken. Två ytterligare utkast innehöll förslag som berörde flera politikområden, nämligen området för etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning. Vid en bedömning av de olika förslag som utskottet har subsidiaritetsprövat under aktuell period kan det vara svårt att dra några bestämda slutsatser om i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde minskat till följd av förslagen från EU, då flera av förslagen ännu inte har lett till EU-lagstiftning. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande lagstiftningsarbete inom EU på finansmarknadsområdet. I stort sett samtliga förslag inom politikområdena tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden samt etableringsrätt avser reglering av finansmarknaderna och av det finansiella systemet. Det samlade utfallet innebär att lagstiftningen på EU-nivå ökar och ger EU ett större inflytande på dessa områden. har subsidiaritetskontrollen inneburit att har kunnat framföra sin synpunkt direkt till EU:s institutioner. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår ett omfattande arbete inom EU för att förstärka den ekonomiska styrningen. Det samlade utfallet innebär även här att lagstiftningen på EU-nivå ökar och ger EU ett större inflytande. har subsidiaritetskontrollen inneburit att har kunnat framföra sin synpunkt direkt till EU:s institutioner även här. Utskottet noterar att EU-institutionerna sedan finanskrisen intagit en mer framskjuten position i lagstiftningsarbetet inom de politikområden som utskottet ansvarar för. Den relativt markanta ökning av förslag som utskottet prövat under innevarande period är en bekräftelse på detta. Utskottet har även svarat för den största andelen motiverade yttranden från . Utskottet framhåller att det ligger i dess uppgift att granska de förslag till rättsakter som läggs fram av EU-institutionerna och invända då kommissionen närmar sig gränserna för vad som är fördragsmässigt. I sammanhanget vill utskottet vidare lyfta fram sitt utlåtande /13:FiU29 om granskningen av KOM(2012) 777 En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union – Inledningen till en debatt om . Prövningen skedde men torde likväl vara av intresse. Där anförde utskottet bl.a. följande: En utomordentligt viktig fråga som är starkt kopplad till debatten om ett fördjupat ekonomiskt och monetärt samarbete är frågan om demokratisk legitimitet. Flera av förslagen i meddelandet är långtgående och förutsätter fördragsändringar. Utskottet vill därför kraftfullt understryka betydelsen av en bred debatt och av de nationella parlamentens centrala roll i den fortsatta behandlingen. Värt att lyfta fram här är att utskottet observerat att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för förslag till direktiv. Denna utveckling minskar handlingsutrymmet för de nationella parlamenten att anpassa den föreslagna EU-lagstiftningen till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland. Utskottet noterar vidare att kommissionen i sina förslag till förordningar allt oftare ger utrymme för nationell flexibilitet. Vid sidan av detta blir viss EU-lagstiftning på utskottets område endast tillämplig på medlemsländer i euroområdet. Det kan dock inte uteslutas att sådana förslag ändå kan få betydelse för . En ytterligare fråga som utskottet tidigare uttalat sig om (2012/13:FiU2y) är hur tidsramen för subsidiaritetsprövningen av ett förslag korresponderar med behandlingen av kommissionens förslag inom EU. Det förekommer att förhandlingarna inom EU om förslagen till rättsakter påbörjas redan innan tidsfristen för subsidiaritetsprövningen av rättsakterna löpt ut. Det kan även i vissa fall vara nödvändigt för utskotten att genomföra överläggningar om det sakliga innehållet i förslagen innan subsidiaritetsprövningen är genomförd. Utskottet anser att värdet av de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar kan förlora i betydelse om prövningen inte kan genomföras innan eller i varje fall i inledningsskedet av förhandlingarna om rättsakterna. I utskottets yttrande 2011/12:FiU1y till om uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen anförde utskottet följande om kommissionens motiveringar: Det vore enligt utskottet av värde om kommissionen i sina förslag lämnade en mer utförlig redogörelse för hur kommissionen resonerat när de kom fram till att förslagen är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Detsamma gäller huruvida förslagen är förenliga med proportionalitetsprincipen. Detta uttalande ansågs i yttrande 2012/13:FiU2y fortfarande ha relevans. Utskottet konstaterar nu att kommissionen fortfarande brister i sin skyldighet att ge motiveringar och att man i flera fall utformat motiveringen mycket knapphändigt. Utskottet understryker att det vid de nationella parlamentens prövningar är av yttersta vikt att kommissionen uttryckligen motiverar förslaget med avseende på subsidiaritetsprincipen och undviker summariska resonemang. Utskottet vill här särskilt lyfta fram att i ett av de förslag som utskottet subsidiaritetsprövat under aktuell period, nämligen Förslag till och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (KOM(2011) 821), saknades kommissionens motivering avseende subsidiaritetsprincipen helt. Utskottet betonade i utlåtande /12:FiU33 bl.a. följande: Utskottet vill i sammanhanget betona att den uppgift som de nationella parlamenten har att se till att subsidiaritetsprincipen följs hade underlättats av att kommissionen i enlighet med artikel 5 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna uttryckligen motiverat förslaget med avseende på subsidiaritetsprincipen. Kontakter med representant vid EU:s institutioner och användningen av IPEX Kontakterna med representant vid EU:s institutioner fungerar på det hela väl, såväl den initiala kontakten som återkopplingen i enskilda ärenden. Kommunikationen sker främst på tjänstemannanivå. IPEX används vanligen vid subsidiaritetsprövningarna för att inhämta information om hur andra parlament ställer sig i frågan. Det förekommer att resultatet av andra nationella parlaments subsidiaritetsprövningar nämns i utskottets utlåtanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Uppföljning av tillämpning av subsidiaritetsprincipen beslutade att ge övriga utskott tillfälle att kommentera de iakttagelser i fråga om tillämpning av subsidiaritetsprincipen som har redovisats i en promemoria som utarbetats inom . vill särskilt att utskotten kommenterar och bedömer vissa särskilt angivna frågor. uppföljning under /14 omfattar de subsidiaritetsprövningar som genomfördes i –. I yttrandet redovisar skatteutskottet sina kommentarer och bedömningar avseende frågor. Lissabonfördraget trädde i kraft . har enligt 10 kap. 6 § riksdagsordningen (RO) i uppgift att pröva om förslag till lagstiftningsakter strider mot subsidiaritetsprincipen. Prövningarna utförs av utskotten i . ska enligt åttonde stycket i nämnda paragraf följa tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och en gång meddela kammaren sina iakttagelser. uppföljning omfattar de subsidiaritetsprövningar som genomfördes i , dvs. ledde till beslut antingen i utskottet (protokollsutdrag) eller i kammaren (motiverat yttrande), –. Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammas. prövar samtliga förslag till lagstiftningsakter från kommissionen eller någon av de andra initiativtagarna. –genomförde utskott totalt 125 subsidiaritetsprövningar. Av 15 utskott har samtliga utskott prövat minst ett subsidiaritetsärende . Tillsammans har utskotten lämnat 20 utlåtanden. De två förslag till lagstiftningsakter som skatteutskottet prövade innehöll förslag om skatter och avgifter, närmare bestämt om harmonisering av indirekta skatter. Följande ärenden prövades: – Kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad beträffar vouchrar (KOM(2012) 206). – Kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri (KOM(2012) 428) (Quick Reaction Mechanism, QRM). Utskottet ansåg att förslagen inte stred mot subsidiaritetsprincipen. Förslaget om vouchrar diskuteras fortfarande inom EU och inget beslut har fattats. Direktivförslaget om en mekanism för snabba insatser mot momsbedrägeri, tillsammans med ett förslag till direktiv om omvänd skattskyldighet för moms för vissa varor och tjänster som är särskilt utsatta för bedrägerier, antogs av rådet för utrikes frågor som ett sammanhängande paket mot momsbedrägerier. Direktiven har trätt i kraft och båda har en begränsad löptid till utgången av 2018. Förslaget om en snabbreaktionsmekanism innebar att , biträdd av ständiga kommittén för administrativt samarbete (SCAC), i brådskande fall skulle kunna besluta att en medlemsstat får införa vissa regler med en löptid av . Flera medlemsstater motsatte sig inledningsvis förslaget med hänvisning till att man ville värna principen om att beslut om skattefrågor fattas av rådet med enhällighet. Ett kompromissförslag om att enhälligheten vid beslut om skatteåtgärder ska respekteras och ger medlemsstaterna möjligheter att förhindra hastigt uppkomna och omfattande bedrägerier kunde dock till slut förhandlas fram. granskade skatteutskottet två förslag till lagstiftningsakter, jämfört med nio året innan. I inget av årets fall har motiverat yttrande lämnats. Det kan allmänt sagt sägas vara svårt att ytterligare kommentera hur den sammantagna utvecklingen inom politikområdet skatter förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En faktor som försvårar en sådan bedömning är att alla prövade förslag ännu inte har lett till EU-lagstiftning. Den ovan beskrivna oron för att lämna beslutsordningen på skatteområdet, där beslut fattas med enhällighet i rådet, bör uppmärksammas. Det kan också noteras att det beslut som till slut fattades angående snabbreaktionsmekanismen tidsbegränsades. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde har minskat till följd av de förslag från EU som anges i promemorian samt hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. Antalet prövningar inom utskottets område är lågt. Kommissionens motiveringar i subsidiaritetsfrågan är ofta kortfattade. De är inte heller alltid alldeles lättgenomträngliga. Informationen i IPEX är i regel varken fullständig eller särskilt relevant när utskottet ska behandla subsidiaritetsärenden. Det är naturligt eftersom alla parlament i medlemsländerna arbetar inom samma tidsram. Utskottet har dock i flera fall fått information från representant vid EU:s institutioner. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (M) och (S). beslutade att ge övriga utskott tillfälle att yttra sig över de iakttagelser som redovisas i en promemoria som upprättat. uppföljning avser de subsidiaritetsprövningar som har genomförts i –. Även det samlade utfallet av tidigare subsidiaritetsprövningar uppmärksammas. har genomfört tio subsidiaritetsprövningar. Utskottet konstaterar att kommissionens förslag i något fall var så oklart och ofullständigt att det inte med tillräcklig tydlighet framgick att målen för åtgärderna inte kan uppnås på nationell nivå, eller att målen för åtgärderna bättre kan uppnås genom att åtgärderna vidtas på unionsnivå. Utskottet betonar vikten av att de lagstiftningsförslag som kommissionen lägger fram är tydliga och fullständiga. Det är även angeläget att kommissionen baserar sina förslag på en korrekt rättslig grund. Detta gäller inte minst förslag om rättsliga åtgärder.