bet · H101SoU10 · 2014-03-05 00:00:00 — 2013/14:SoU10 Hälso- och sjukvårdsfrågor I betänkandet behandlas ca 240 motionsyrkanden på hälso- och sjukvårdsområdet från den allmänna motionstiden . Av dessa behandlas ca 125 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Utskottet konstaterar att tillgången på specialistsjuksköterskor fortsätter att minska. Mot den bakgrunden föreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om hur tillgången på specialiserade sjuksköterskor kan öka. I denna del finns en reservation (MP, V). Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete på olika områden. I dessa delar finns 35 reservationer och 15 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 40, 2013/14:So633 av m.fl. (S), 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 11. Reservation 1 (S) Reservation 2 (V) 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 29 och 2013/14:So321 av (S) yrkandena 1–3. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP, V) 2013/14:So253 av och (båda KD) och 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 5 (MP) 2013/14:So213 av (SD) yrkande 1. Reservation 6 (SD) 2013/14:K305 av och (båda SD). Vård för asylsökande och papperslösa 2013/14:So235 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 7 (V) 2013/14:So644 av (M). 2013/14:So388 av m.fl. (FP), 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12 samt 2013/14:So667 av (SD). Reservation 8 (V) Samarbetet med brukar- och patientorganisationer 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkandena 20 och 21. Reservation 9 (MP) 2013/14:So488 av (S). 2013/14:So357 av (KD) yrkandena 1 och 2. Reservation 10 (MP) 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 17. Reservation 11 (S, MP, V) 2013/14:U315 av m.fl. (C, FP, KD, MP) yrkande 5 och 2013/14:So434 av (S) yrkandena 1–4. Reservation 12 (MP, V) 2013/14:So471 av (FP). Patientsäkerhet och kvalitet i vården 2013/14:So235 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 22 och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 7. Reservation 13 (S) Reservation 14 (MP) Reservation 15 (V) Patientdatalagen och it i vården 2013/14:So416 av (S), 2013/14:So500 av (S), 2013/14:So595 av (M) och 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 16 (MP) 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2013/14:So450 av (M), 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 17 i denna del, 2013/14:So626 av Finn och (båda M), 2013/14:So635 av (KD) och 2013/14:So654 av (M) i denna del. Reservation 17 (MP) Reservation 18 (V) Insatser mot psykisk ohälsa 2013/14:So233 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 5, 10, 15–17, 22, 23 och 30–32. Reservation 19 (MP) Reservation 20 (V) Sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning 2011/12:So568 av m.fl. (V) yrkande 11. 2013/14:So282 av och (båda MP), 2013/14:So339 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:So563 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 21 (MP) Reservation 22 (V) Vård och behandling av personer med självskadebeteende 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 19 och 20, 2013/14:So429 av (S) och 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 19 och 20. Reservation 23 (MP, V) Reservation 24 (SD) Händelseanalyser vid självmord och självmordsförsök 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 28. Reservation 25 (MP) Reservation 26 (V) 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkandena 2–10, 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 21 samt 2013/14:So527 av Per Ramhorn och (båda SD). Reservation 27 (MP) Reservation 28 (SD) Reservation 29 (V) Ökad kunskap om olika sjukdomar 2013/14:So475 av m.fl. (FP) yrkandena 2 och 3, 2013/14:So563 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:So614 av (S), 2013/14:So625 av m.fl. (S) och 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 18. Reservation 30 (MP) 2013/14:So292 av (M) och 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 31 (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om bristen på specialiserade sjuksköterskor. Utskottet anser därför att regeringen ska återkomma till med ett förslag om hur tillgången på specialiserade sjuksköterskor kan öka. 2013/14:So1 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:So291 av (M) yrkande 2, 2013/14:So673 av (S) och 2013/14:So674 av (SD). Reservation 32 (MP, V) Assisterad befruktning för ensamstående 2013/14:So301 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:So387 av (FP), 2013/14:So574 av och (båda M) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 55. 2013/14:So202 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 33 (V) Tid för frysförvaring av embryon 2013/14:So669 av och (båda C). 2013/14:So301 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:So517 av (KD). Reservation 34 (MP) Abort för utländska kvinnor 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkandena 38 och 39. Reservation 35 (V) 2013/14:So520 av (KD), 2013/14:So621 av Finn m.fl. (M) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 18. 2013/14:So469 av och (båda KD) yrkandena 2 och 3. 2013/14:So495 av (S). Reservation 36 (S) 2013/14:So389 av (FP). Behov av en ny utredning om manipulativt ledarskap 2013/14:So255 av och (båda FP). 2013/14:So454 av (M). Hälso- och sjukvård – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas ca 240 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Av dessa behandlas ca 125 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . och utbildningsutskottet har i utskottets ärende Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och (bet. 2013/14:SoU2), som beslutades , getts tillfälle att lämna yttranden. har lämnat ett yttrande, medan utbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. Eftersom yttrandet bl.a. avsåg frågor om ekonomiskt stöd för sjuksköterskor under specialistutbildning samt om utökade utbildningsplatser för specialistsjuksköterskeutbildningar återges under ett särskilt avsnitt även i detta betänkande finansutskottets ställningstagande (s. 78 f.). Företrädare för redogjorde vid ett utskottssammanträde för det uppdrag om samverkan som ämbetet fått av regeringen mellan hälso- och sjukvården och de lärosäten som utfärdar specialistsjuksköterskeexamina. Generaldirektören , Inspektionen för vård och omsorg (), informerade vid ett utskottssammanträde om IVO:s verksamhet. Generaldirektören , , med medarbetare informerade vid ett utskottssammanträde om myndighetens arbete med nationella riktlinjer. Vid utskottssammanträdet informerade , särskild utredare, om arbetet med översynen av vissa donations- och transplantationsfrågor (dir. 2013:25). Vid utskottssammanträdet informerade , särskild utredare, om arbetet i Utredningen om utökade möjligheter till behandling av ofrivillig barnlöshet (dir. 2013:70). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om organisation och styrning i sjukvården, vårdval och ersättningssystem, vårdgarantin, avgifter för sjukvård, tolktjänst i sjukvården, vård för asylsökande och papperslösa, gränsöverskridande vård, förlossningsvård, vårdens samarbete med brukar- och patientorganisationer, vårdinsatser för rökavvänjning samt lekterapi. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (V), 3 (S), 4 (MP, V), 5 (MP), 6 (SD), 7 (V), 8 (V), 9 (MP) och 10 (MP) samt särskilda yttrandena 1 (MP), 2 (V) och 3 (V). I kommittémotion 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om nationella kvalitetslagar. Motionärerna vill införa nationella kvalitetslagar för välfärdsverksamheterna när det gäller följande områden: ingen vinst på bekostnad av kvaliteten, hårdare krav på vilka som får driva välfärdsverksamhet, förhindra onödig resursförbrukning, resurser efter behov, välfärdsföretag ska betala skatt i , lag om investeringsskydd, skärpt tillsyn, verklig mångfald, etisk kod, öppna böcker och lika regler oavsett huvudman. I motion 2013/14:So633 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att revidera och utveckla styrmodeller i sjukvården. Motionärerna anför att i ljuset av de problem som har följt med den nya resultatstyrningen (, NPM) i sjukvården är det angeläget att sjukvårdens organisation och styrmodeller revideras och utvecklas. I motion 2013/14:N333 av (FP) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om ett ökat statligt ansvarstagande för högspecialiserad vård. I partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om anhörigstöd till vuxna inom hälso- och sjukvården. Enligt motionärerna bör hälso- och sjukvårdslagen skärpas så att det tydligt framgår att hälso- och sjukvården ska uppmärksamma och ge stöd också till vuxna anhöriga. I motion 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 5 i denna del begärs ett tillkännagivande om att kommuner, landsting och regioner bör ges ett avgörande inflytande inför extern etablering inom hälsovården. I motionen anförs att eftersom berörda kommuner, landsting och regioner får svara för finansieringen av externa utförare inom bl.a. hälsovården enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, är det i högsta grad rimligt att dessa huvudmän får ett avgörande inflytande över etableringen av verksamheter de får betala för. I motion 2013/14:So321 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om kontroll av vårdcentraler inom vårdvalet. Motionären vill kritiskt granska ACG-systemet1[ ACG, , är ett system för att mäta vårdtyngd utifrån diagnosgrupper. I flera landsting används ACG för att fördela vårdpengen inom vårdvalet.] och kontrollera hur vårdcentralerna i berörda landsting tillämpar systemet då det finns risk för missbruk. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ACG-systemet. Motionären anför att ACG-systemet bör skrotas och ersättas med ett system som i stället bygger på vilka medicinska behandlingar som faktiskt utförts. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att deltagandet i vårdvalet ska göras frivilligt för landstingen. Enligt motionären borde landstingen själva få avgöra om de vill delta i systemet eller inte. I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att ersättningssystemet i vården ska utformas utifrån socioekonomiska faktorer och vårdtyngd. I kommittémotion 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att man bör tydliggöra att det i den generella vårdgarantin bör ingå att erbjuda barn och unga bedömning och behandling av lindrigare, okomplicerad psykisk ohälsa inom . I motion 2013/14:So253 av och (KD) begärs ett tillkännagivande om behovet av att utvidga vårdgarantin. Motionärerna anser att vårdgarantins tidsgränser ska skärpas och att vårdgarantin bör omfatta hela vårdkedjan. I motion 2013/14:So213 av (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att man bör utreda möjligheterna för svenskar bosatta i att slippa betala högre avgifter för sjukvård, tandvård och mediciner än asylsökande. Motionären anför bl.a. att det inte är rättvist att personer som betalar skatt i betalar mer för vård än personer som uppehåller sig illegalt i landet. I motion 2013/14:KU305 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att en begränsning av hur fri tolkhjälp kan utnyjttas bör införas. Motionärerna anser att frågan ska regleras i hälso- och sjukvårdslagen. Vård för asylsökande och papperslösa I motion 2013/14:So:235 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att asylsökande och papperslösa ska få full hälso- och sjukvård och tandvård inom ramen för det befintliga hälso- och sjukvårdssystemet och tandvårdssystemet på samma villkor som övriga som är bosatta i . I motion 2013/14:So644 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att överväga behovet av en översyn av möjligheten att söka vård över gränsen mellan och . I partimotion 2013/14:So400 m.fl. (V) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om ett nationellt mål för den svenska förlossningsvården om att ha en barnmorska per aktiv förlossning. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att utreda och lämna förslag på vad som behöver göras för att nå målet om att i den svenska förlossningsvården ha en barnmorska per aktiv förlossning. I motion 2013/14:So667 av (SD) begärs ett tillkännagivande om beslutanderätt för födande kvinnor. Enligt motionären ska det vara självklart att kvinnan ska få vara delaktig i beslut om kejsarsnitt och fatta det slutliga beslutet själv. I motion 2013/14:So388 av m.fl. (FP) begärs ett tillkännagivande om insatser för för tidigt födda barn och deras familjer. Enligt motionärerna måste det tas fram ett samlat program för hur de för tidigt födda barnen och deras familjer bäst ska kunna hjälpas inom hälso- och sjukvården, i förskolan, skolan och arbetslivet. Vårdens samarbete med brukar- och patientorganisationer I kommittémotion 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om vikten av formaliserat samarbete med brukar- och patientorganisationer. I motionen anförs att all vård utvecklas genom ett nära samarbete med brukar- och patientorganisationer. Ett sådant arbete bör formaliseras för att fungera. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om vikten av brukarrevision. Enligt motionärerna är kontinuerlig brukarrevision central för verksamhetens kvalitetsutveckling. Personer med egna erfarenheter av vissa sjukdomstillstånd etc. bör med fördel anställas för att delta i utvecklingen av vården ur ett patient- och brukarperspektiv. I motion 2013/14:So488 av (S) begärs ett tillkännagivande om läkemedel och vårdinsatser för rökavvänjning. Motionären anför bl.a. att hälso- och sjukvården har en viktig roll i arbetet med att minska rökningen. Samtliga primärvårdsenheter i sjukvården behöver kunna erbjuda lättillgänglig och effektiv rökavvänjning. I motion 2013/14:So357 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av en kartläggning av lekterapin. Enligt motionären varierar omfattningen och utbudet av lekterapi mellan de olika landstingen och över landet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om betydelsen av en väl utbyggd lekterapi för barns och ungas trygghet. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, är en målinriktad ramlag som lägger ansvar på landsting och landstingsfria kommuner att erbjuda god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom eller kommunen. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården (2 §). Hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård (2 a §). Patienten ska ges individuellt anpassad information om bl.a. sitt hälsotillstånd och de metoder för undersökning, vård och behandling som finns (2 b §). Hälso- och sjukvården ska också arbeta för att förebygga ohälsa (2 c §). Den som vänder sig till hälso- och sjukvården ska när det är lämpligt ges upplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Enligt 2 e § ska det där det bedrivs hälso- och sjukvård finnas den personal, de lokaler och den utrustning som behövs för att god vård ska kunna ges. Varje landsting ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom (3 §). HSL ger huvudmannen utrymme att utforma vården efter lokala och regionala behov och förutsättningar. Bestämmelser om rikssjukvård finns i 9 a och 9 b §§ HSL.2[ Prop. 2005/06:73, bet. 2005/06:SoU23, rskr. 2005/06:239.] Med rikssjukvård avses hälso- och sjukvård som bedrivs av ett landsting och som samordnas med landet som upptagningsområde. beslutar vilken hälso- och sjukvård som ska vara rikssjukvård. Sådan sjukvård ska samordnas till enheter där en hög vårdkvalitet och en ekonomiskt effektiv verksamhet kan säkerställas. För att bedriva rikssjukvård krävs det ett tillstånd, som ska vara tidsbegränsat och förenat med villkor. () är bildad på uppdrag av regeringen för att besluta om viss hälso- och sjukvård som ska bedrivas av ett landsting, men med hela landet som upptagningsområde. I RSN sitter representanter för landstingen, , () och Kammarrätten i . Ordförande är generaldirektör. RSN:s huvuduppgifter är att besluta vilka verksamheter som ska bli rikssjukvård och för varje verksamhet som är rikssjukvård besluta vilka enheter inom hälso- och sjukvården som får tillstånd att bedriva den. ska enligt 5 § HSL organisera primärvården så att alla som är bosatta inom kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster och få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom . ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När beslutat att införa vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, tillämpas. När det gäller ledningen av hälso- och sjukvård ska denna vara organiserad så att den tillgodoser hög patientsäkerhet och god vårdkvalitet (28 §). Verksamhetschefen ska säkerställa att patientens behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet i vården tillgodoses (29 a §). Om det är nödvändigt för att tillgodose dessa behov, eller om en patient begär det, ska verksamhetschefen utse en fast vårdkontakt för patienten. Enligt § HSL ska erbjuda dem som är bosatta inom vårdgaranti. Vårdgarantin ska innehålla en försäkran om att den enskilde inom får – kontakt med primärvården (tillgänglighetsgaranti) – besöka läkare inom primärvården (besöksgaranti) – besöka den specialiserade vården (besöksgaranti) – planerad vård (behandlingsgaranti). Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om de tidsperioder inom vilka vårdgarantin ska vara uppfylld samt föreskrifter i övrigt om vårdgarantins innehåll. Enligt 3 h § samma lag ska , om inte uppfyller besöksgarantin eller behandlingsgarantin enligt § första stycket 3 eller 4, se till att patienten får vård hos en annan vårdgivare utan extra kostnad för patienten. Enligt 26 § HSL får vårdavgifter av patienter tas ut enligt grunder som eller kommunen bestämmer, i den mån inte annat är särskilt föreskrivet. En patient betalar högst för öppen hälso- och sjukvård. Detta belopp utgör ett s.k. högkostnadsskydd för vårdavgifter som avser öppen hälso- och sjukvård (26 a §). Av en sammanställning som finns tillgänglig på Kommuner och Landstings webbplats framgår att avgiften för ett besök i den öppna primärvården för en vuxen person varierar beroende på vilket landsting det är fråga om (dnr 14/0130). Patientavgiften för besök hos specialistläkare inom den öppna vården varierar beroende på vilket landsting det är fråga om. Lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om skyldighet för landsting att, utöver vad som följer enligt HSL och tandvårdslagen (1985:125), erbjuda hälso- och sjukvård samt tandvård till vissa utlänningar som vistas inom ett landsting utan att vara bosatta där. Ett landsting ska enligt 7 § erbjuda utlänningar som vistas i utan stöd av myndighetsbeslut eller författning och som har fyllt , vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Förordningen (2013:412) om vårdavgifter m.m. för utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd innehåller bestämmelser om de avgifter sådana utlänningar själva ska betala för vård och läkemedel. Utlänningar som omfattas av förordningen ska betala vårdavgift med för läkarbesök inom hälso- och sjukvård eller hos läkare som får ersättning enligt lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning eller enligt vårdavtal med samt för läkarvård som ges efter remiss av sådana läkare (3 §). För annan sjukvårdande behandling än läkarvård ska utlänningar som omfattas av förordningen under vissa förutsättningar betala vårdavgift med (4 §). När det gäller förebyggande barna- och mödravård som ges av en vårdgivare inom den offentliga primärvården, och förlossningsvård ska ingen vårdavgift betalas. För förskrivna läkemedel som omfattas av lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. ska en avgift med högst per läkemedel betalas (5 §). I lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet anges villkor för rätt till ersättning för kostnader för gränsöverskridande vård samt hur ersättningsbeloppet ska bestämmas. Bestämmelserna innebär att ersättning ska lämnas med högst det belopp som motsvarar de faktiska vårdkostnader som har uppkommit för patienten med avdrag för ett belopp som motsvarar de avgifter som patienten skulle ha fått om vården hade getts i . Det ska även vara möjligt för patienter att söka förhandsbesked för planerad vård i ett annat land, och ett sådant besked kommer som regel att vara bindande när patienten senare ansöker om ersättning för den vård som omfattas av beskedet. Det är som prövar ansökningar om ersättning och förhandsbesked. I lagen (2013:514) om landstingens och kommunernas kostnadsansvar för viss vård i utlandet regleras hur kostnaderna för gränsöverskridande vård ska fördelas mellan staten samt landsting och kommuner. Lagen gäller från . Bakgrunden till de nya reglerna var behovet av att genomföra och rådets direktiv /24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (patientrörlighetsdirektivet). Enligt 1 § gränssjukvårdsförordningen (1962:390) gäller att när någon som är försäkrad för bosättningsbaserade förmåner enligt 4 och 5 kap. socialförsäkringsbalken fått behov av läkarvård eller fysioterapeutisk behandling under vistelse inom en svensk kommun vid mot eller och fått sådan vård eller behandling i det angränsande landet, ska lämna ersättning för den försäkrades utgift för vården eller behandlingen. Av 8 § förvaltningslagen (1986:223) framgår att en myndighet, när den har kontakt med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad, vid behov bör anlita tolk. Av förarbetena till lagen (prop. 1985/86:80 s. 83) framgår att bestämmelsen om tolk ska tillämpas även inom sjukvården. Vidare anges i förarbetena (aa s. 27) att tolkregeln i förvaltningslagen ursprungligen var formulerad som får-regel men att den skärptes till en bör-regel. Vidare anförs att den som behöver en tolk vid sina kontakter med myndigheterna bör få en sådan i all rimlig utsträckning. Vilken utsträckning som är rimlig beror bl.a. på tillgången till tolkar. Kostnaden för samhällets tolkservice måste också stå i rimlig proportion till den betydelse som ärendet har för den enskilde. Något absolut krav på tolkning och översättning borde inte föreskrivas i förvaltningslagen. JO har ansett (JO 2003/04 s. 177) att det är myndigheten själv som i det enskilda fallet bedömer om det finns något behov av tolkning. Hänsyn ska tas till ärendets beskaffenhet och omfattningen av materialet i ärendet. JO har vid flera andra tillfällen framhållit att myndigheterna ska ta hänsyn till sådana faktorer som ärendets beskaffenhet, omfattningen och karaktären av det material som lämnas in och kostnaden för översättningen i förhållande till ärendets betydelse (t.ex. JO 2007/08 s. 416, JO 2008/09 s. 192). Utskottet behandlade senast motioner om hälso- och sjukvårdens organisation m.fl. frågor i sitt betänkande 2012/13:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete på olika områden. följde utskottet (prot. med beslut ). Utskottet anförde följande (bet. s. 26, 1 res. MP, V): Målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen.