bet · H101KU16 · 2014-03-05 00:00:00 — En kommunvalkrets ska utformas så att den får minst 15 fullmäktige, och dessa ska fördelas så jämnt som möjligt för hela kommunen. Varje valkrets ska vidare ha en sammanhängande gränslinje om det inte finns särskilda skäl för något annat. Indelningen i valkretsar beslutas av kommunfullmäktige. Indelningen av riksdagsvalkretsar i I propositionen föreslås att indelningen av riksdagsvalkretsar i ändras så att valkretsarna utgörs av kommuner som bildar geografiskt sammanhängande enheter och som i de allra flesta fall även i övrigt har ett samband med varandra. Det sammanlagda antalet valkretsar ändras inte. Förslaget innebär inga betydande förändringar när det gäller skillnaden i antalet röstberättigade invånare; den minsta valkretsen tillförs emellertid ytterligare två kommuner med sammanlagt ca 15 000 röstberättigade invånare. Sammanfattningsvis innebär detta förslag att kommuns valkrets och östra valkrets inte ändras. läns västra valkrets får följande omfattning: Ale, , , , , , , , , och kommuner. läns norra valkrets får följande omfattning: , , , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner. läns södra valkrets får följande omfattning: , , , , , , och kommuner. Ökad frihet vid valkretsindelning i kommuner En ökad frihet vid valkretsindelning i kommuner föreslås. Huvudregeln ska som vara att varje kommun är en enda valkrets. En kommun som har 36 000 röstberättigade invånare eller fler får delas in i två eller flera valkretsar. Om en kommun har färre än 36 000 röstberättigade invånare får kommunen delas in i valkretsar endast om det finns särskilda skäl för det. Indelningen i valkretsar bör utformas så att varje valkrets kan beräknas få minst 13 fasta valkretsmandat. Regeringen pekar bl.a. på att med de ändringar i valsystemet som föreslås med införande av ett kommunproportionellt valsystem, med bl.a. fasta valkretsmandat och utjämningsmandat samt återföring av överskjutande mandat, skapas förutsättningar att säkerställa en proportionell mandatfördelning i kommunfullmäktige oavsett hur valkretsindelningen görs. Indelningen kan under sådana förhållanden göras uteslutande med utgångspunkt i vad som är mest lämpligt ur praktisk synvinkel. Valkretsindelningen i landsting blir frivillig Även när det gäller valkretsindelningen i landsting föreslås ökad frihet på så sätt att valkretsindelningen i landsting blir frivillig. Vid val till ska vara en enda valkrets, om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar. I ett landsting som är indelat i valkretsar är mandaten fasta mandat och utjämningsmandat. I övriga landsting är samtliga mandat fasta. Regeringen pekar på att det ursprungliga syftet var att skapa garantier för att olika regionala intressen blev företrädda i fullmäktige, och att det av undersökningar som vallagskommittén genomfört framgår att partierna i landstingsvalen i allt större utsträckning går fram med gemensamma kandidatlistor i valkretsarna. Det talar, anför regeringen, för att det ursprungliga syftet med kravet på valkretsindelning i praktiken inte längre tillgodoses genom regleringen. Regeringen uppmärksammar vidare att vallagskommittén framhåller att bestämmelserna om hur de fasta valkretsmandaten ska fördelas på de olika valkretsarna utifrån antalet röstberättigade invånare medför att det i vissa fall kan vara svårt för ett landsting att åstadkomma valkretsar som har minst åtta mandat. Vid val hade två valkretsar i landstingsvalen tilldelats så få som sex fasta mandat. Regeringen förklarar sig dela kommitténs uppfattning att det inte längre framstår som motiverat att behålla den tvingande regleringen om valkretsindelning i landsting. Skyldigheten för landstingen att göra valkretsindelningar bör tas bort. Huvudregeln bör vara att varje landsting utgör en valkrets, men varje landsting bör ha frihet att besluta om valkretsindelning av valområdet. och (S) begär i motion 2013/14:K371 att en ny valkretsindelning för beslutas i enlighet med förslagen från för och vallagskommitté. Utskottet instämmer i regeringens bedömning om en ändring av indelningen av riksdagsvalkretsar i . Eftersom detta ligger i linje med vad som begärs i motion 2013/14:K371 avstyrker utskottet motionen. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning om ökad frihet vid valkretsindelningen i kommuner och att valkretsindelningen i landsting bör bli frivillig. Förhandsanmälan av partier för deltagande i val Utskottet gör samma bedömningar som regeringen när det gäller förhandsanmälan av partier för deltagande i val. Den fria nomineringsrätten har länge ansetts vara en central princip i det svenska valsystemet. Denna princip kommer till uttryck på så sätt att det inte finns några bestämmelser som ställer några formella krav som begränsar väljarnas möjligheter att bilda partier och nominera kandidater i val. Den kommer även till uttryck genom avsaknaden av regler som styr partiernas nomineringsförfarande. Eftersom det inte ställs något krav på registrering av partier eller förhandsanmälan av kandidater före ett val, kan väljarna så sent som på valdagen bilda ett nytt parti och ställa upp i valet t.ex. genom att på en blank valsedel ange en ny partibeteckning och ett eller flera kandidatnamn. Den tillskrivna beteckningen räknas då som en röst på det partiet och det tillskrivna namnet som en kandidatnominering. Om flera namn skrivs upp på valsedeln räknas det första namnet som en personröst på den kandidaten. De personer som på så vis sätts upp på valsedeln behöver varken tillfrågas eller acceptera att de nomineras som kandidater för det aktuella partiet. Den fria nomineringsrätten har i praktiken begränsats genom vallagens bestämmelser om frivillig registrering och anmälan av kandidater. Av bestämmelserna i 2 kap. och 13 kap. 8 § vallagen följer nämligen att ett parti kan skydda sina kandidatlistor från väljarnas tillskrifter genom att både registrera sin partibeteckning och anmäla samtliga sina kandidater i val. (Beträffande anmälan av kandidater, se nedan under .) Av 2 kap. 1 § vallagen följer att ett parti efter en skriftlig anmälan på vissa villkor kan få sin partibeteckning registrerad hos . Partibeteckningen är i praktiken det partinamn som partiet avser att gå fram under i ett val. I samband med ordinarie val ska anmälan om registrering göras valåret för att gälla fr.o.m. det valet. Vid omval och extra val ska ansökan i stället, för att gälla fr.o.m. det valet, göras senast efter att beslut om valdag har meddelats. De närmare villkoren för registrering framgår av 2 kap. 3 § vallagen. Partibeteckningen ska bestå av eller innehålla ord och ska inte kunna bli förväxlad med en beteckning som redan är registrerad eller har anmälts för registrering eller som högst har varit registrerad men som avregistrerats efter ett namnbyte. Om partiet inte redan är representerat i den beslutande församling som valet gäller krävs även att partiet har ett visst dokumenterat väljarstöd. För att kunna registrera en partibeteckning förutsätts enligt praxis (VPN 1990:1) att partiet kan uppträda som part och har rättshandlingsförmåga, dvs. att partiet utgör en organiserad sammanslutning (juridisk person). Registrering av en partibeteckning för val till gäller också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . Registrering för val till gäller för val i det och val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom . I övriga fall gäller registreringen endast för det val som anmälan avser. Genom registreringen skyddas partiet mot att andra partier registrerar en förväxlingsbar partibeteckning i de val registreringen gäller. Registreringen hindrar dock inte ett parti från att ställa upp i val med en förväxlingsbar partibeteckning utan att ha anmält den för registrering. Skyddet för partibeteckningen kan således sägas vara av endast administrativt slag. I propositionen föreslås att det i regeringsformen slås fast att mandaten fördelas mellan partier som har anmält sitt deltagande i valet i enlighet med bestämmelser som meddelas i särskild lag. Definitionen av vad som avses med ett parti i grundlagens mening tas bort. I vallagen regleras förutsättningarna för anmälan av deltagande i val. Partier som vill delta i ett val ska skriftligen anmäla detta hos den centrala valmyndigheten. Av anmälan ska det framgå vilken beteckning partiet avser att gå till val under, vilket slag av val anmälan gäller och, om anmälan avser ett val till eller kommunfullmäktige, vilket landsting eller vilken kommun anmälan avser. Anmälan om deltagande ska ha kommit in till senast före valdagen. Vid extra val och omval ska en anmälan som kommer in senare än före valdagen dock godtas om den kommer in inom från beslutet om valdag. I vallagen införs bestämmelser om förväxlingsprövning av partibeteckningar som anmäls för deltagande i val. En partibeteckning ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som har varit registrerad och gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. Partibeteckningen ska inte heller kunna antas bli förväxlad med en beteckning för något annat parti som redan anmält sitt deltagande i val eller som ska anses ha anmält sitt deltagande, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. Motsvarande förväxlingsprövning ska göras i samband med prövningen av en anmälan om registrering av partibeteckning. Vid registrering av en partibeteckning ska partibeteckningen inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning för något annat parti som redan anmält sitt deltagande i valet eller som ska anses anmält. När en anmälan om deltagande i val har registrerats ska detta kungöras i Post- och . En valsedel som upptar en partibeteckning som inte har anmälts i ett val ska anses ogiltig. Vid den preliminära rösträkningen ska valsedlar med ogiltiga partibeteckningar behandlas på samma sätt som blanka valsedlar. En särskild anmälan behöver dock inte alltid göras. I propositionen föreslås att om ett parti anmäls för deltagande i val till , gäller anmälan också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . I övriga fall gäller anmälan endast för det val som anmälan avser. Ett parti som är representerat i en beslutande församling ska vid nästa val anses ha anmält sitt deltagande i val i den omfattning som skulle ha gällt om partiet hade gjort en särskild anmälan om deltagande i val till den aktuella beslutande församlingen. Ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga sina kandidater ska anses ha anmält sitt deltagande i valet. Ett beslut som avser en anmälan om deltagande i val får överklagas inom från kungörandet eller, om beslutet inte kungjorts, inom från den dag då klaganden fick del av beslutet. Som skäl för att införa krav på förhandsanmälan anförs i propositionen bl.a. (s. 58) att detta ska bidra till att skapa klarhet för väljarna redan före valet när det gäller vilka partialternativ som står till buds så att väljarna kan träffa ett rationellt grundat beslut i de frågor som valet gäller. Den föreslagna ordningen skapar bättre förutsättningar för väljarna att orientera sig bland partialternativen när de ska utföra sin valhandling. Vidare ges även partierna bättre möjligheter att före valdagen bedöma vilka politiska program som konkurrerar i valet. minskar risken för att röster på påhittade partier, med mer eller mindre parodiska beteckningar, ska påverka det slutliga valresultatet eller inverka på andra partiers möjligheter att kvalificera sig för den fria kvoten av valsedlar. Risken att reformen ska påverka regeringens praktiska möjligheter att besluta om extra val bedömer regeringen som liten. Den främsta nackdel som regeringen kan se med förslaget är att regleringen i viss mån begränsar väljarnas möjligheter att i ett sent skede av valrörelsen bilda ett nytt parti och ställa upp i valet. Denna nackdel kan dock i viss utsträckning balanseras genom att den tid under vilken en anmälan kan göras utsträcks så långt som möjligt. Vidare anför regeringen att ett krav på partierna att en viss före ett val tvingas anmäla sitt deltagande i valet för att få delta i mandatfördelningen inte kan anses innebära något ingrepp i partiernas inre liv. En sådan ordning leder inte heller till någon insyn i partiernas inre arbete och påverkar inte deras nomineringsförfarande. Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller förhandsanmälan av partier för deltagande i val. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S) om ett tillkännagivande om samtycke till kandidatur. Den fria nomineringsrätten har länge ansetts vara en central princip i det svenska valsystemet. Den fria nomineringsrätten har i praktiken begränsats genom vallagens bestämmelser om frivillig registrering och anmälan av kandidater. (Beträffande registrering av partibeteckning, se ovan under rubriken av partier för deltagande i val.) Ett parti som har registrerat sin partibeteckning kan också välja att skydda sina kandidatlistor mot tillskrifter från väljarna. Det sker genom anmälan av samtliga kandidater inför ett val. Ett parti som vill anmäla samtliga sina kandidater för ett visst val ska skriftligen göra det hos eller en länsstyrelse (2 kap. 9 § första stycket vallagen). För val till , och kommunfullmäktige ska anmälan göras hos en länsstyrelse och för val till hos (4 § valförordningen [2005:874]). De kandidater som anmäls av ett parti ska ha lämnat en förklaring om att de samtycker till anmälan (2 kap. 9 § andra stycket vallagen). Om ett parti inte kan visa att kandidaten har lämnat samtycke till att ställa upp som kandidat ska anmälan inte beaktas (2 kap. 12 § vallagen). beslutar inför varje val bl.a. när partierna senast ska anmäla om de kommer att ha anmälda kandidater och vilken dag partierna måste anmäla kandidaterna hos om de vill vara garanterade att ha valsedlarna senast före valet. Regeringen föreslår i propositionen att den som kandiderar för ett parti som har anmält sitt deltagande i ett val ska ha samtyckt skriftligen till kandidaturen. Ett sådant samtycke ska ges in till eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, före valdagen. En förklaring om samtycke till anmälan av kandidater som avses i 2 kap. 9 § andra stycket vallagen ska anses som ett samtycke till kandidaturen för det parti förklaringen avser. Om en person som inte har samtyckt till en kandidatur för ett visst parti trots det har tagits upp på en valsedel för det partiet ska namnet betraktas som obefintligt. Som skäl för förslaget pekar regeringen bl.a. på att en sådan ordning stärker skyddet mot ofrivillig kandidatur. och (båda S) begär i motion 2013/14:K231 liksom (S) i motion 2013/14:K317 tillkännagivanden om det angelägna i att ändra vallagen så att alla politiska partier ska ha registrerade kandidater vid alla allmänna val för att kunna delta i valet. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att den som kandiderar för ett parti som anmält sitt deltagande i ett val ska ha samtyckt skriftligen till kandidaturen och att ett namn som tagits upp på en valsedel ska betraktas som obefintligt om den personen inte har samtyckt till kandidaturen. Eftersom detta får anses ligga i linje med vad som begärs i motionerna 2013/14:K231 och 2013/14:K317 avstyrker utskottet dessa. Utskottets förslag i korthet avslår motioner (S) om partisymboler på valsedlar. Bestämmelser om valsedlarnas utformning och innehåll finns i 6 kap. vallagen och i valförordningen (2005:874). Vid val används tre olika slags valsedlar: partimarkerade valsedlar som innehåller uppgift om parti- och valbeteckning (6 kap. 1 § 1 vallagen), namnvalsedlar som därutöver innehåller uppgift om kandidater (6 kap. 1 § 2 vallagen) och blanka valsedlar som enbart innehåller uppgift om valbeteckning (6 kap. 1 § 3 vallagen). Med valbeteckning avses uppgift om vilket val valsedlarna är avsedda att användas i. Utöver nämnda uppgifter får valsedlarna även innehålla viss annan information, bl.a. uppgift om för vilken valkrets valsedeln är avsedd och uppgift om huruvida det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält sina kandidater (6 kap. 2 § vallagen). Kandidatnamnen ska vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och innehålla upplysning om personvalets innebörd (6 kap. 3 § vallagen). I vallagen regleras även valsedlarnas storlek (6 kap. 4 § vallagen). Regler om valsedlarnas färg i olika slags val finns i valförordningen. I bilagan till förordningen finns också föreskrifter om vilket utrymme på valsedeln som får användas för olika slags uppgifter och om vilka uppgifter som får lämnas om kandidaterna. Hur upplysningen om personvalets innebörd ska vara utformad anges i 5 § andra stycket valförordningen. Bestämmelser om valsedlars ogiltighet finns i 13 kap. vallagen. Har en valsedel som en väljare har lämnat inte förvarats på ett säkert sätt ska den anses ogiltig, om det kan antas att det har gjorts något obehörigt med den (13 kap. 6 § vallagen). Av 13 kap. 7 § första stycket 1–3 vallagen följer att en valsedel är ogiltig om den saknar partibeteckning, har mer än en partibeteckning eller har kännetecken som uppenbart har gjorts med avsikt. Det innebär alltså att en valsedel inte anses ogiltig om den avviker i fråga om t.ex. färg eller form eller har beställts av ett parti direkt från ett tryckeri. Det har förekommit att lokala partier har låtit trycka upp symboler och logotyper på valsedlar för att utmärka eller särskilja partinamnet. En sådan valsedel betraktas inte med automatik som ogiltig, men något uttryckligt stöd i lag eller förordning för att använda symboler och logotyper har partierna inte haft. Bedömningen av tillåtligheten av ett sådant förfarande får ske utifrån vad som kan anses utgöra en avsiktlig märkning på en valsedel. Det saknas dock praxis från av denna fråga. En partibeteckning föreslås få innehålla en partisymbol. Prövningen av risken för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som registrerats eller anmälts för registrering eller som anmälts för deltagande i val ska även omfatta risken för förväxling av en partisymbol som ingår i partibeteckningen. Vid prövningen av valsedlars ogiltighet bortses i förekommande fall från en partisymbol som en väljare skriver till på en valsedel. Yrkanden som gäller partisymboler på valsedlar för att öka tydligheten och undvika förväxling och misstag vid röstning framförs av och (båda S) i motion 2013/14:K242, av och (båda S) i motion 2013/14:K287 och av m.fl. (S) i motion 2013/14:K326. Utskottet delar regeringens uppfattning att en partibeteckning bör få innehålla en partisymbol. Vidare instämmer utskottet i regeringens bedömning att prövningar av risken för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som registrerats eller anmälts för registrering eller som anmälts för deltagande i val, även ska omfatta risken för förväxling av en partisymbol som ingår i partibeteckningen. Utskottet anser även, som regeringen, att det vid prövning av valsedlars ogiltighet i förekommande fall ska bortses ifrån en partisymbol som en väljare skriver till på en valsedel. Eftersom detta får anses ligga i linje med vad som begärs i motionerna 2013/14:K242, 2013/14:K287 och 2013/14:K326 avstyrker utskottet motionerna. Utskottet bedömer att motionärernas (S) begäran om ikraftträdande och tillämpning av reglerna om ändrade valkretsar i stämmer väl överens med den reglering som föreslås i övergångsbestämmelsen i punkt 1. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Föreskrifterna i 3 kap. regeringsformen och i vallagen ska tillämpas i den nya lydelsen första gången inför och vid val till , kommunfullmäktige och 2018. Om en ansökan om registrering av en partibeteckning eller en anmälan om deltagande i val har kommit in till den behöriga myndigheten före valen till , och kommunfullmäktige 2018 ska den prövning av förväxlingsrisken med andra partibeteckningar som ska göras av myndigheterna omfatta även en partibeteckning som innehåller en partisymbol som kan anses allmänt förknippad med någon annan än sökanden. När det gäller ikraftträdandet av den föreslagna nya valkretsindelningen i framhålls i propositionen (s. 84) att de ändrade villkoren för fördelning av mandaten i riksdagsvalet är en förutsättning för att den föreslagna ändringen av valkretsindelningen i inte ska påverka proportionaliteten vid mandatfördelningen i riksdagsvalet. Mot den bakgrunden bör den nya valkretsindelningen inte gälla vid ordinarie val utan träda i kraft med grundlagsändringen och tillämpas första gången vid det ordinarie riksdagsvalet . Vid ett eventuellt omval eller extra val bör alltså de nuvarande föreskrifterna om valkretsindelningen tillämpas. m.fl. (S) begär i motion 2013/14:K6 att de föreslagna reglerna om ändrade valkretsar i ska gälla från i stället för som föreslagits i propositionen. Motionärerna anför att partierna ska omorganisera sin verksamhet utifrån de nya valkretsarna inför ordinarie val 2018. Ett eventuellt omval skulle annars komma att ske med de nya valkretsarna med allt vad det innebär i otydligheter och administrativa problem. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att lagändringarna bör träda i kraft samt att föreskrifterna i 3 kap. regeringsformen och i vallagen bör tillämpas i den nya lydelsen första gången inför och vid valen till , kommunfullmäktige och 2018. Det innebär att vid ett eventuellt omval eller extra val bör de nuvarande föreskrifterna om valkretsindelningen tillämpas. Detta får anses ligga i linje med vad som begärs i motion 2013/14:K6 om ändrade valkretsar i ; motionen bör behandlas i sak i samband med lagförslaget. Utskottets förslag i korthet antar som vilande regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen. I propositionen lämnas förslag om fördelningen av mandat i allmänna val, valkretsindelning och förhandsanmälan av partier för deltagande i val. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen och instämmer i de bedömningar som gjorts i propositionen. Beslut att ändra grundlag fattas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till i hela riket och den nyvalda har samlats. Utskottet föreslår därför att som vilande antar regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen. Lagförslag i övrigt m.m. Utskottets förslag i korthet beslutar att till 2014/skjuta upp behandlingen av dels regeringens förslag till lag om ändring i vallagen, dels en motion (S) om tidpunkt för ikraftträdande av den föreslagna valkretsindelningen i för val till . Utskottet noterar att de föreslagna ändringarna i vallagen delvis gäller närmare bestämmelser i förhållande till de föreslagna ändringarna i 3 kap. regeringsformen som innebär att endast partier som har anmält sitt deltagande i valet får möjlighet att delta i mandatfördelningen, att överskjutande mandat ska kunna återföras och fördelas mellan övriga partier om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en proportionell representation i för partiet och att första delningstalet vid tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden ändras från 1,4 till 1,2. De ändringar i vallagen som föreslås därutöver gäller bl.a. samtycke till kandidatur, partisymboler på valsedlar och ändrad valkretsindelning i . Vidare föreslås ändringar som gäller mandatfördelning och proportionalitet i val till kommunfullmäktige och samt till m.m. Som framgått i tidigare avsnitt bedömer utskottet att propositionens förslag till lag om ändring i vallagen bör genomföras. Förslaget har dock ett sådant samband med de föreslagna grundlagsändringarna att det, enligt vad som får anses vara huvudregeln i rådande praxis, bör antas av först i samband med att slutligt behandlar förslaget till lag om ändring i regeringsformen.