bet · H101KrU10 · 2014-06-05 00:00:00 — Uppdraget till inriktas framför allt på miljöerna i Bergslagen, men också och , och ska ske i samarbete med länsstyrelserna, , berörda parter och aktörer som har ansvar för regional tillväxt. Uppdraget omfattar totalt –2016, och ska slutredovisas till . Utskottet har behandlat frågan om . I betänkande 2010/11:KrU10 konstaterade utskottet att har haft ett aktivt samarbete med i och har fått bidrag från anslaget för kulturmiljövård för i huvudsak vård av bebyggelse men även vård av fornlämningar, vård av mark och framtagande av kunskapsunderlag. Gruvan har även fått EU-bidrag från strukturfondens mål 2. Utskottet kan nu konstatera att förklarades som byggnadsminne. Utskottet konstaterar vidare att regeringen gett i uppdrag att utveckla, samla och sprida goda exempel på hur kulturmiljön kan främja gruvturismen. Uppdraget till inriktas bl.a. på miljöerna i Bergslagen. Utskottet anser inte att något initiativ nu bör tas. Motion 2013/14:Kr211 (S) avstyrks. Slotten och Hovdala samt Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om slotten och Hovdala samt med hänvisning till att regeringens fortsatta beredning av utredningen kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden bör avvaktas. I motion 2013/14:Kr248 begär och (båda C) ett tillkännagivande till regeringen om betydelsen av att bevara slotten och Hovdala samt i i statlig ägo för att bevara kulturvärdena och hålla fastigheterna öppna för allmänheten. Motionärerna konstaterar att har lagt fram förslag på fastigheter som utredaren anser kan säljas av staten. De nu nämnda fastigheterna har stor betydelse för kulturlivet och turismen i . De som bedriver turist- och restaurangverksamhet och annan verksamhet på slotten och kungsgårdarna kan inte ekonomiskt bära de kostnader som ligger i att underhålla de byggnader och parker som tillhör fastigheterna. Motionärerna anser att det inte går att förena att exploatera fastigheterna för annan verksamhet och att hålla dem öppna för allmänheten. Utredningen kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) överlämnades till regeringen . Utredningen har haft regeringens uppdrag att klarlägga vilka fastigheter och byggnader som ägs av statliga myndigheter och är så kulturhistoriskt värdefulla att de även i fortsättningen bör ägas av staten. Uppdraget omfattade också att identifiera de kulturfastigheter som av olika skäl inte behöver ägas av staten och kan avyttras. För de senare ska oberoende marknadsvärden uppskattas. Utredningen föreslog att ett antal fastigheter och byggnader ska avyttras av staten. Skälen uppgavs inte främst vara ekonomiska, utan bygger på mer principiella, kulturpolitiska och förvaltningsmässiga överväganden. I utredningen framhålls att i ekonomiskt hänseende bör statens intäkter från avyttringar och minskade driftsunderskott vägas mot de ökade bidragskrav som kan komma att ställas från framtida ägare till den typ av skyddade fastigheter det gäller. Betänkandet har remitterats, och remisstiden går ut . I remitteringen ligger att () vill ha synpunkter på de bakomliggande principerna och resonemangen som presenteras i betänkandet. Förslagen om vilka statligt ägda kulturhistoriskt värdefulla fastigheter på objektsnivå som även i fortsättningen bör ägas av staten omfattas alltså inte av remitteringen utan kommer att hanteras i ett senare skede. Utskottet konstaterar att regeringen har remitterat betänkandet Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) i de delar som berör de bakomliggande principerna och resonemangen som presenteras i betänkandet och att frågan om vilka statligt ägda kulturhistoriskt värdefulla fastigheter på objektsnivå som även i fortsättningen bör ägas av staten kommer att hanteras i ett senare skede. Utskottet anser att den fortsatta beredningen bör avvaktas och avstyrker därmed motion 2013/14:Kr248 (C). Klostren Mor och Zafaran Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om klostren Mor och Zafaran I motion 2013/14:Kr280 begär (KD) ett tillkännagivande till regeringen om att genom bör verka för att stödja att de syrisk-ortodoxa klostren Mor och i sydöstra förs upp på . Motionären anför att dessa kloster ligger i kristenhetens äldsta område och är viktiga symboler för kristenheten i världen. Klostren har spelat en stor roll för syrianernas överlevnad och deras utveckling av språk, religion och kultur och inte minst bevarande som folkgrupp. Utskottet besökte i och fick då bl.a. information om världsarvskonventionen och dess tillämpning. konvention om skydd för världens kultur- och naturarv , den s.k. världsarvskonventionen, har undertecknats av 190 av medlemsländer. Syftet med konventionen är att länderna som undertecknar den ska skapa lagstiftning och organisation för att bevara kultur- och naturarvet i sitt eget land. De objekt som nomineras till , dvs. föreslås tas upp på förteckningen över världsarv, ska ha särskilt universellt värde (Outstanding Value). Länderna ska även informera om konventionen, respektera världsarv i andra länder och bidra ekonomiskt till vården av dessa när medel för ändamålet saknas. Utskottet konstaterar att enbart kan föreslå svenska kulturarv för nominering och att det är världsarvskommittén som utser nya världsarv. var representerat i kommittén 2007–2011. är det som representerar . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr280 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om med hänvisning bl.a. till att regeringen beslutade om ytterligare bidrag till bevarandet av . I motion 2013/14:Kr282 föreslår (KD) att ska se över möjligheterna att bidra till restaureringen av förintelselägret i och att underlätta för elever och lärare att göra studieresor dit. Regeringen bör enligt motionären undersöka möjligheten att avsätta medel i en fond som exempelvis Forum för levande historia kan förvalta, varifrån skolor kan söka medel för studieresor till platser som så att fler elever och lärare ska få möjlighet att besöka dessa platser. bidrog 2009 med till . Medlen anvisades från utgiftsområde 5 Internationell samverkan, anslaget Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. på för Förintelsens offer och 69-årsdagen av meddelade regeringen () att bidrar med ytterligare till bevarandet av . Det svenska stödet syftar till att bidra till de stora investeringar som behövs för att bevara för kommande generationer. Enligt regeringen är det ett bidrag till en påminnelse om vikten att värna fred, säkerhet och de mänskliga rättigheterna. Utskottet behandlade en motion om skolresor till koncentrationsläger i betänkande 2010/11:KrU6. Utskottet betonade då att Forum för levande historia har ett mycket viktigt uppdrag att – med utgångspunkt i Förintelsen – arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. Genom förmedling och kunskapsuppbyggnad och med stöd i forskning bedrivs kulturverksamhet, seminarier, föreläsningar och debatt m.m. Verksamheten syftar till att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Utskottet hänvisade vidare till sitt uttalande i betänkande 2008/09:KrU1 då utskottet framhöll att det delade motionärernas bedömning av värdet av resor till men inte ansåg att Forum för levande historias anslag skulle användas för ett sådant ändamål. Utskottet vidhöll denna uppfattning. Regeringen har beviljat Svenska kommittén mot antisemitism för elevresor till förintelsens platser i . Regeringen motiverar beslutet med att ungdomars kunskaper om Förintelsen och andra brott mot mänskligheten som är en följd av antidemokratiska ideologier och diktatur behöver stärkas, liksom deras insikter om behovet av demokrati och europeisk integration. Det är angeläget att stärka ungdomars kunskaper om Förintelsen och andra brott mot mänskligheten, liksom deras insikter om behovet av demokrati och europeisk integration. Utskottet vill framhålla att Forum för levande historia har ett mycket viktigt uppdrag att – med utgångspunkt i Förintelsen – arbeta med frågor som rör tolerans, demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet har tidigare uttalat att det däremot inte anser att Forum för levande historias anslag ska användas för skolresor. Utskottet vidhåller denna uppfattning och noterar med tillfredsställelse att regeringen har beviljat Svenska kommittén mot antisemitism för elevresor till platser i . Utskottet välkomnar också att regeringen har avsatt ytterligare till bidra till bevarandet av för kommande generationer. Utskottet vill även peka på att regeringen har gett i uppdrag att vidta kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Totalt avsätts för uppdraget –2017. Regeringen har också aviserat en skrivelse till om mänskliga rättigheter. Utskottet anser att motion 2013/14:Kr282 (KD) är tillgodosedd med det anförda. Motionen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att göra om till en stiftelse med hänvisning till den pågående översynen av den statliga museipolitiken. I motion 2013/14:Kr233 föreslår (M) ett tillkännagivande till regeringen om att göra om till en stiftelse. Motionären anför att stiftelseformen innebär ett större mått av självbestämmande och oberoende då stiftelsen saknar externa huvudmän och i stället styrs av en egen styrelse. Med en högre grad av självbestämmande skulle det enligt motionären vara lättare att involvera föreningar och organisationer på det lokala och regionala planet. i är en del av myndigheten museer för världskultur. Övriga museer inom myndigheten är , och , samtliga i . Regeringen beslutade att en särskild utredare ska göra en översyn av de statliga museernas uppdrag, myndighets- och institutionsstruktur och regeringens styrning av dem (dir. 2014:8). – beskriva och analysera hur samhällsutvecklingen regionalt, nationellt och internationellt har påverkat och kan förväntas påverka förutsättningarna för museernas verksamheter – föreslå nationella mål för museipolitiken som tar sin utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen och som är anpassade till de nya förutsättningar som råder till följd av pågående samhällsförändringar – beskriva och analysera på vilka sätt centralmuseerna uppfyller sina uppdrag, hur de prioriterar mellan uppdragens olika delar, tar hänsyn till olika mångfaldsperspektiv och arbetar för att förnya och utveckla museiarbetet – analysera och lämna förslag på hur myndighets- och institutionsstrukturen för de berörda museiinstitutionerna inom ansvarsområde kan förändras för att uppnå högre effektivitet. Utredaren ska vidare analysera om det statliga regelverket kan förenklas för att underlätta avyttring av kulturföremål som ingår i de statliga museernas samlingar till andra museer. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att resultatet av den pågående översynen av musiepolitiken där utredaren ska se över de statliga myndigheternas uppdrag, myndighets- och instruktionsstruktur bör avvaktas. Utskottet vill också peka på vad som anförs i den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (2009/10:175), nämligen att myndighetsformen bör vara huvudregel för statlig verksamhet. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Kr233 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att museisektorn ska införa och tillämpa ett funktionshindersperspektiv bl.a. med hänvisning till den pågående översynen av museipolitiken. Jämför reservation 2 (MP, V). I partimotion 2013/14:Kr309 yrkande 19 föreslår m.fl. (V) att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur museisektorn ska införa och tillämpa ett funktionsnedsättningsperspektiv på samma sätt som uppdrag har getts om genusperspektiv. Motionärerna anser att det saknas ett formulerat funktionshindersperspektiv inom museisektorn, ett perspektiv som synliggör hur personer med funktionsnedsättning har levt och blivit bemötta, uppmärksammar den historiska diskriminering som många personer med funktionsnedsättning fortfarande utsätts för och tar ställning för den kultur som grupper av människor med olika typer av funktionsnedsättning själva utformar. Ett exempel är den bristande respekten för det särskilda språk som teckenspråket utgör. På utskottets uppdrag har en uppföljnings- och utvärderingsgrupp inom utskottet följt upp och utvärderat tillgängligheten till kultur för personer med funktionsnedsättning (rapport /14:RFR14). Som en del i detta arbete genomförde utskottet en offentlig utfrågning om funktionshindersperspektiv i kulturarvet. Vid utfrågningen presenterades och dess slutrapport. Haiku var ett treårigt samarbetsprojekt (2010–2013) mellan Stiftelsen och och finansierades av Allmänna arvsfonden. ville synliggöra hur historien har sett ut för personer med funktionsnedsättning. En central fråga i projektet var att belysa historien med ett funktionshindersperspektiv för individen men också för samhällets syn på mänskliga rättigheter . Vid utfrågningen deltog även och (rapport /14:RFR4). följs upp i projektet – Funktionshinder och Kulturarv, Utbildning, Samverkan, ett tvåårigt samarbetsprojekt mellan och som inleddes och som finansieras av Allmänna arvsfonden. Syftet är att utbilda museipersonal från olika delar av landet och att skapa ett nätverk. Utbildningen har ett nära samarbete med funktionshindersrörelsen. Följande frågor aktualiseras i projektet: Hur kan mångfaldsperspektivet bli nyanserat? Hur får man in funktionshindersaspekten i ett helhetsperspektiv? Vad finns det i museernas samlingar? Vems historia berättas? Utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp presenterade sin uppföljning av tillgänglighet inom kulturen i rapporten /14:RFR14 För, med och av – en uppföljning av tillgängligheten inom kulturen. Utskottet offentliggjorde rapporten vid en offentlig utfrågning . Enligt utvärderingsgruppens rapport har omfattande insatser gjorts, men det finns mycket kvar att göra för att uppnå det kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. I rapporten framhålls att det är viktigt att myndigheter och andra aktörer möjliggör en fortsatt och långsiktig verksamhet för utvecklingsprojekt som har visat sig vara framgångsrika i tillgänglighetsarbetet. Det är vidare betydelsefullt att funktionshindersorganisationernas synpunkter får gehör och genomslag i myndigheternas verksamhet. resultat är mycket positivt, och det är viktigt att det arbete som har inletts får en fortsättning och att museernas insatser för att vidga kulturarvet och synliggöra alla människors historia fortsätter. I rapporten konstateras slutligen att resultatredovisningen av funktionshinderspolitiken på kulturområdet har utvecklats i budgetpropositionen . Som redovisats i avsnittet om har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av de statliga museernas uppdrag, myndighets- och institutionsstruktur och regeringens styrning av dem (dir. 2014:8). Utredaren ska bl.a. föreslå nya nationella mål för museernas verksamhet som tar sin utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen och som är anpassade till de nya förutsättningar som råder till följd av pågående samhällsförändringar. Uppdraget ska redovisas . I regleringsbreven och anslagsbesluten till samtliga centrala museer, myndigheter och stiftelser inom kulturområdet föreskrivs att de ska redovisa de åtgärder som vidtagits för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Slutligen kan redovisas att regeringen har antagit en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken i –2016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning och konkreta mål för samhällets insatser samt för hur resultaten ska följas upp . På kulturområdet är och sektorsansvariga myndigheter med uppgift att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Utskottet vill betona att kulturpolitikens uppgift är att stödja konstnärligt skapande i olika former, skapa förutsättningar för att bevara, tolka, tillgängliggöra och utveckla kulturlivet och att bidra till att människor i hela landet har möjlighet att ta del av ett rikt och mångsidigt kulturutbud. Kulturpolitiken ska medverka till att kulturen återspeglar den stora mångfald som präglar dagens samhälle. Kulturen måste vara relevant och angelägen för hela befolkningen. Det är därmed viktigt att många olika erfarenheter, tankar och historier tillvaratas och speglas så att alla delar av samhället blir belysta. Detta är också en förutsättning för en levande demokrati. Som redovisats ovan har en arbetsgrupp inom utskottet genomfört en uppföljning och utvärdering av tillgängligheten inom kulturområdet för att belysa hur långt kulturmyndigheter och kulturinstitutioner har kommit i tillgänglighetsarbetet. I rapporten konstateras att omfattande insatser har gjorts inom kulturområdet men att mycket ännu återstår. Utskottet konstaterar att den särskilda utredaren av musiepolitiken bl.a. ska föreslå nationella mål för musiepolitiken med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen. Utredaren ska vidare beskriva och analysera på vilka sätt centralmuseerna uppfyller sina uppdrag, hur de prioriterar mellan uppdragens olika delar, tar hänsyn till olika mångfaldsperspektiv och arbetar för att förnya och utveckla museiarbetet. Utskottet anser att resultatet av den pågående översynen av museipolitiken bör avvaktas. Utskottet noterar vidare att regeringen har antagit en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i för perioden –2016. På kulturområdet är och sektorsansvariga myndigheter med uppgift att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Vidare har samtliga centrala museer, myndigheter och stiftelser inom kulturområdet i regleringsbreven och anslagsbesluten fått i uppdrag att redovisa de åtgärder som har vidtagits för att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Utskottet kommer fortsatt att aktivt följa det pågående arbetet men anser inte att ytterligare initiativ nu behöver tas. Motion 2013/14:Kr309 (V) yrkande 19 är delvis tillgodosedd med det anförda och avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om det industriella kulturarvet med hänvisning till uppdrag. Jämför reservation 3 (S, V). i m.fl. (S) föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr339 yrkande 31 ett tillkännagivande till regeringen om att se över ansvaret för det industriella kulturarvet. Stora delar av industriella arv förvaltas av aktörer som inte omfattas av den statliga eller regionala kulturpolitiken. Museer som kan nämnas är bl.a. Postmuseum, Polismuseet och universitetsmuseerna, museer och Luftfartsverkets flygsamlingar på . ansvarar för tre museer och samlingar som byggts upp inom , senare SJ, och . Samlingarna är unika, och järnvägssamlingen är t.o.m. en av de absolut främsta i sitt slag i världen. Efter bolagiseringar samt effektivisering och renodling av myndigheters verksamhet har dessa samlingar och museiverksamheter blivit en del som är svår att förena med den löpande verksamheten. Vikten av en långsiktig strategi och finansiering av dessa verksamheter har enligt motionärerna blivit alltmer akut. Uppgiften att prioritera mellan bevarande av kulturarvet och den dagliga driften och förvaltningen hos myndigheter och bolag bör inte avgöras år utan genom utarbetande av en långsiktig inriktning och finansiering och med ett tydligt ansvar från ägaren. Motionärerna anser att det är viktigt att finna långsiktiga lösningar för dessa museer och samlingar. I motion 2013/14:Kr207 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att främja det motorhistoriska kulturarvet i . Motionärerna anför att det rullande kulturarvet i form av t.ex. veteranbilar, museijärnvägar och flygplansmuseer är en viktig del av den svenska kulturen och historien. Motorhistoriska fordon och museer bör därför uppmuntras från samhällets sida på ett bättre sätt, exempelvis genom att de får möjlighet att få del av det statliga kulturstödet. Utskottet har i betänkande 2012/13:KrU9 behandlat en likartad motion och då redovisat att i samband med att bildades sammanfördes från och museum från till en s.k. resultatenhet med namnet museer. Den sammanlagda verksamhetsvolymen netto för museerna var . För att klara en anslagsneddragning genomfördes och beslutades om kraftiga effektiviseringar av museer; Järnvägsmuseums verksamhet i överfördes till , och Vägmuseums utställning i lades ned för att sammanföras med verksamheten vid Järnvägsmuseet i . gav regeringen i uppdrag att föreslå riktlinjer, finansiering och former för förvaltning samt tillgängliggörande av kulturhistoriskt värdefulla samlingar inom transportområdet. I uppdraget ingick att föreslå hur samlingarna långsiktigt ska förvaltas och tillgängliggöras. Verket föreslog att museer och Luftfartsverkets samlingar skulle föras över till ansvarsområde för att drivas i lämplig myndighetsform. Detta skulle finansieras genom att permanent skulle överföras från och från . Regeringen gav därefter ett tilläggsuppdrag att föreslå formerna för förvaltning och finansiering inklusive medfinansiering av de kulturhistoriska samlingarna inom luftfartsområdet. lämnade förslag till förvaltning av de kulturhistoriskt intressanta samlingarna inom luftfartsområdet. Enligt ett regeringsbeslut ska förbereda för att ta över kulturhistoriskt intressanta flygplan och kringutrustning enligt en reviderad bevarandeplan från . Övertagandet skulle ske . uppgift ska vara att bevara aktuella samlingar. ska dock, om sådant intresse finns, medverka till att samlingarna kan tillgängliggöras för allmänheten förutsatt att tillkommande kostnader varaktigt och fullt ut kan täckas av extern finansiering. I regleringsbrevet till föreskrivs under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, anslagspost 9, att medel får användas för kostnader för förvaltning av vissa av statens kulturhistoriska samlingar inom väg, järnväg och luftfart. Utskottet konstaterar att Järnvägsmuseet i som driver numera även omfattar väghistoriska samlingar och att även har tagit över kulturhistoriskt intressanta flygplan och kringutrustning från . I regleringsbrevet till föreskrivs som framgår ovan att medel får användas för kostnader för förvaltning av vissa av statens kulturhistoriska samlingar inom väg, järnväg och luftfart. Utskottet anser motionerna 2013/14:Kr207 (M) och 2013/14:Kr339 (S) yrkande 31 i viss mån tillgodosedda med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om villkoren för det rullande kulturarvet med hänvisning till bl.a. nya regler för traditionsfartyg och arbete inom EU i fråga om historiska fordon. Jämför reservation 4 (S, V). I motion 2013/14:Kr323 begär (S) ett tillkännagivande om villkoren för det rullande kulturarvet. Motionären anser att det behövs en översyn av lagstiftning och regelverk och en process där kulturminnesvårdande myndigheter och fackmyndigheter åläggs att samverka med representanter för samtliga svenska transporthistoriska riksorganisationer för att åstadkomma en samsyn om miljö- och säkerhetskrav, som gör att gamla ång- och segelfartyg, veteranbåtar och veteranklassade bilar kan finnas kvar och brukas i huvudsak som de är också . har behandlat motioner om krav för traditionsfartyg i betänkande 2012/13:TU12. Utskottet anförde att traditionsfartyg är kulturhistoriskt värdefulla fartyg som är klassade av Transporstyrelsen efter samråd med Statens maritima museer. Klassningen har juridisk betydelse för fartygens rättigheter. Kraven för att ett fartyg ska klassas som traditionsfartyg är att – traditionellt sjömanskap och traditionell teknik ligger till grund för fartygets framförande – fartyget är av kulturhistoriskt värde eller är en kopia av ett kulturhistoriskt värdefullt fartyg eller att det är ett fartyg som har byggts på ett sådant sätt att traditionella färdigheter och traditionellt sjömanskap uppmuntras och främjas