bet · H201UU6 · 2014-11-18 00:00:00 — Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:250 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan och en motion med anknytning till propositionen. Utskottet föreslår att godkänner associeringsavtalet och avslår motionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Den ekonomiska utvecklingen i Omförhandling av associeringsavtalet, punkt 2 (SD) mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, punkt 1 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2013/14:250 och avslår motion 2014/15:52 av m.fl. (SD) yrkande 1. 2014/15:52 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S), (M), (S), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:250 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Rådet fattade beslut om förhandlingsmandat för kommissionen att inleda förhandlingar om ett associeringsavtal mellan och . beslutade rådet om motsvarande förhandlingsdirektiv för ett djupgående och omfattande frihandelsområde vars upprättande skulle utgöra en integrerad del av avtalet. Förhandlingarna slutfördes , avtalet paraferades vid toppmötet för det östliga partnerskapet i och undertecknades i samband med Europeiska rådets möte . är ett blandat avtal, dvs. både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med . Det träder i kraft i efter den dag då det sista ratificerings- eller godkännandeinstrumentet har deponerats. Avtalet ersätter det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet. I avvaktan på att avtalet träder i kraft kommer delar av det fr.o.m. att tillämpas provisoriskt mellan och , inom ramen för kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. inkom regeringen med en faktapromemoria (2008/09:FPM85 Östliga partnerskapet), i vilken den bl.a. sammanfattar kommissionens meddelande KOM(2008) 823 Östligt partnerskap och redogör för de slutsatser om partnerskapet som antog . hade utskottet en överläggning med kabinettssekreterare om den europeiska grannskapspolitiken. Utskottet skrev därefter ett utlåtande – 2011/12:UU5 Översyn av den europeiska grannskapspolitiken. Utskottet har fortlöpande följt utvecklingen av det östliga partnerskapet genom beredningen i rådet för utrikes frågor. inkom regeringen med en faktapromemoria (2013/14:FPM41 Viseringsfrihet för – Ändring av viseringsförordningen) om kommissionens förslag KOM(2013) 853. I förslaget förordade kommissionen en ändring av EU:s förordning (EG) nr 539/2001, vilken skulle innebära att moldaviska medborgare undantogs från viseringskrav vid inresa till . Regeringen gör sammantaget den bedömningen att avtalet bör anses vara av större vikt. Avtalet ska därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen godkännas av . En motion (SD) har väckts med anledning av propositionen. består av sju avdelningar: Avtalets mål och allmänna principer Politisk dialog och reform, samarbete på det utrikes- och säkerhetspolitiska området Frihet, säkerhet och rättvisa Ekonomiskt samarbete och annat sektorssamarbete Handel och handelsrelaterade frågor Finansiellt stöd samt bestämmelser om bedrägeribekämpning och kontroll Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser Därtill innehåller avtalet 35 bilagor i vilka bl.a. den EU-lagstiftning som åtar sig att anpassa sin lagstiftning till och tidsramarna för detta specificeras. Till avtalet bifogas även fyra protokoll. Avtalet är inriktat på stöd till centrala reformer, ekonomisk återhämtning och tillväxt samt samhällsstyrning och samarbete inom olika sektorer. Det utgör också en reformagenda för , byggd på ett omfattande program för hur landets lagstiftning ska anpassas till EU:s normer och standarder. Alla länder som samarbetar med uppmanas att anpassa sig till och inrikta sitt bistånd på att genomföra detta program. EU:s framtida bistånd till är kopplat till reformagendan såsom den utformats i avtalet. För att förbereda och underlätta genomförandet av avtalet har en associeringsagenda utarbetats. Avtalet innebär att kan fortsätta att utveckla sina handelsrelationer även med handelsparter utanför EU, exempelvis genom frihandelsavtal med andra länder. Avtalet bifogas i en bilaga till propositionen. Den ekonomiska utvecklingen i är ett av fattigaste länder. 1991 utlöste en djup och långvarig ekonomisk kris i landet. Den ekonomiska tillväxten har visserligen varit hög , men började från en mycket låg nivå. Jordbruket är den viktigaste näringen, även om tjänstesektorn växer snabbt. Den industri som finns är beroende av jordbruksproduktionen och domineras av tillverkning av livsmedel och jordbruksredskap. Arbetskraftsutvandringen är stor och penningöverföringar från moldavier som arbetar utomlands står för omkring en tredjedel av landets BNP. inleddes ekonomiska reformer med marknadsekonomi som mål, och vissa privatiseringar genomfördes. Tillväxten har framför allt drivits på av ökad export och inhemsk privatkonsumtion. Privata investeringar har dock uteblivit och inflationen har förblivit hög. Höjda priser på rysk gas och ryska blockader mot moldaviskt vin har slagit hårt mot ekonomin. har i likhet med övriga OSS-ekonomier påverkats negativt av den senaste tidens geopolitiska spänningar i närregionen. Regeringskoalitionerna har präglats av starka inbördes slitningar, vilket försvårat och fördröjt nödvändiga reformer som regeringen åtagit sig att genomföra, såväl i relation till befolkningen som till de internationella givarna. EU är den största givaren och stödet går bl.a. till att stärka rättssektorn som är svag och präglas av omfattande korruption, till att höja den tekniska kompetensen och investeringar inom energisektorn, och till att underlätta för förvaltning och näringsliv att anpassa sig till de förändringar som följer av ingåendet av associeringsavtalet med . Andra utmaningar har varit hög arbetslöshet och stora underskott i handelsbalansen med utlandet. Den regering som tillträdde 2009 har som mål att föra landet närmare EU, vilket kräver en snabbare privatiseringsprocess och budgetsanering. Vid sidan av det stöd som lämnas av EU får reformprocessen finansiellt stöd från bl.a. , () och . bilaterala förbindelser med bedöms vara mycket goda och länderna har ett intensivt besöksutbyte. och hade och ett parlamentariskt samarbete där frågor om ledamotsrollen, parlamentets kontrollfunktion och vikten av transparens och yttrandefrihet stod i fokus. Svenska och moldaviska parlamentariker träffades för att utbyta erfarenheter. Med anledning av parlamentariska samarbete med besökte dåvarande talman den moldaviske talmannen i Chisinau . talman gjorde en resa till den 17–och besökte då utrikesutskottet. Under mötet diskuterades bl.a. EU-närmanden, hur de politiska partierna i ställer sig till EU samt och bilaterala relationer. besökte som utrikesminister ett flertal gånger, senast under en rundresa till , och mellan och . besökte som handelsminister landet 2012. Handeln mellan och är begränsad. Den svenska importen uppgick till och utgjordes till stor del av livsmedel och textilprodukter. Den svenska exporten uppgick till och utgjordes till stor del av verkstadsprodukter och telekommunikationsutrustning. reformsamarbete med styrs av en resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020 som syftar till att bidra till landets närmande till EU. Stödet till förväntas uppgå till , vilket innebär att är en av de största bilaterala givarna till . Närmandet till EU är en viktig drivkraft för reformprocessen i . Unionens relationer med har fördjupats , inte minst inom ramen för det östliga partnerskapet, som etablerades vid ett toppmöte i efter ett initiativ från och . Partnerskapet syftar till att främja partnerländernas politiska associering och ekonomiska integrering med EU. Detta sker bl.a. genom praktiskt arbete för anpassning till inom olika områden, harmonisering av lagstiftning och genom att bygga demokratiska institutioner. Respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är grundläggande för partnerländernas fördjupade integration och samarbete med EU. Principen om ”mer för mer” är vägledande för samarbetet och för EU:s ekonomiska stöd. Till följd av att hade genomfört de reformer som EU ställt som villkor för viseringsfrihet antog en revidering till viseringsförordningen som gav moldaviska medborgare som innehar biometriska pass rätt att resa till utan visum. Revideringen låg i linje med det kommissionsförslag som nämnts ovan. Den reviderade rådsförordningen trädde i kraft . EU stöder genom EU:s grannskapsinstrument () för perioden –2020. syftar till att främja fred, stabilitet och ekonomisk tillväxt i hela regionen genom att stödja politiska och ekonomiska reformer i de 16 länder som omfattas av instrumentet, däribland . Handelsflödet mellan och har ökat . uppgick den totala handeln mellan och till . Importen från till EU bestod huvudsakligen av jordbruksprodukter, maskiner, och transportutrustning och kläder. Exporten från EU till bestod främst av maskiner, transportutrustning och bränsle. I propositionen föreslås att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Regeringen redogör i propositionen i huvudsak för EU:s och relationer med , ekonomiska utveckling, associeringsavtalets innehåll och skälen för regeringens förslag. bifogas i en bilaga till propositionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan och avslår motion 2014/15:52 (SD). I kommittémotion 2014/15:52 av m.fl. yrkandena 1 och 2 anser att ska dels avslå propositionen, dels tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör omförhandla associeringsavtalet med så att endast de delar som rör handelslättnader behålls och de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. Utskottet konstaterar att associeringsavtalet med är en del av en ny generation associeringsavtal med länderna i EU:s östliga partnerskap och att det utgör en långsiktig plattform för framtida förbindelser mellan och . Avtalet får anses vara omfattande och innebär upprättandet av ett frihandelsområde. Det innehåller bindande bestämmelser och utvecklar det samarbete som tidigare vilat på ett äldre partnerskaps- och samarbetsavtal. Utskottet välkomnar att de gemensamma värderingar som EU bygger på – demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen – utgör kärnan i den politiska associering och ekonomiska integration som avtalet syftar till att främja. Utskottet välkomnar också att marknadsekonomi och hållbar utveckling lyfts fram som viktiga principer i avtalet och att samarbetet utökas inom utrikes- och säkerhetspolitiken med fokus på regionala frågor, nedrustning, icke-spridningsfrågor, konfliktförebyggande och krishantering. Utskottet ser positivt på att avtalet på det rättsliga området omfattar bl.a. samarbete kring migrationsfrågor, bekämpning av penningtvätt och terrorism. Utskottet konstaterar att avtalet syftar till att påskynda fördjupningen av de politiska och ekonomiska förbindelserna mellan och EU, och att gradvis integrera ekonomiskt med EU:s inre marknad på valda områden, framför allt genom inrättandet av ett djupgående och omfattande frihandelsområde. Utskottet bedömer att ekonomiska integration med EU kommer att utgöra en stark drivkraft för landets ekonomiska tillväxt och att frihandelsområdet kommer att skapa affärsmöjligheter i såväl EU som och kommer att främja en verklig ekonomisk modernisering och integration med EU. Utskottet vill framhålla associeringsavtalets betydelse som en viktig politisk signal om den stora vikt EU och fäster vid en demokratisk och hållbar utveckling i . Utskottet anser att det mot bakgrund av de utmaningar regionen står inför, och de externa ekonomiska påtryckningar som flera av länderna i det östliga partnerskapet utsatts för, är angeläget att genom associeringsavtalet bekräfta EU:s stöd för och att främja en positiv utveckling i landet. Utskottet delar regeringens bedömning att avtalet bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Med vad som anförts ovan tillstyrker utskottet att godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan och avslår motion 2014/15:52. Omförhandling av associeringsavtalet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:52 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det är uppfattning att regeringen, inom EU, bör initiera en omförhandling av associeringsavtalet med i syfte att de delar av avtalet som rör handelslättnader behålls och de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: ser med djup oro på hur EU utvecklas till att bli en allt mer överstatlig politisk union. För varje steg unionen tar mot fördjupad integration och geografisk utvidgning, tar också ett steg mot ett större demokratiskt underskott, ökad byråkrati, minskad medborgerlig insyn och urvattnad politisk legitimitet. Långsiktigt hotar denna utveckling de europeiska folkens rätt till självstyre och kulturella överlevnad. Vi motsätter oss därför den ytterligare utvidgning av EU:s inflytelsesfär som de delar av associeringsavtalet som syftar till politisk harmonisering innebär. Vi anser också att har mycket lång väg att gå innan landets samhällssektorer skulle kunna harmoniseras med övriga på ett realistiskt sätt. Det senare gäller allt från korruptionsbekämpning och ekonomisk utveckling till grundläggande territoriell integritet. måste vi även se associeringsavtalet med både i ljuset av oron kring intensifierade intresseanspråk i sina närområden och i ljuset av den potential som har när det kommer till ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. ställer sig positiva till att regeringen godkänner de handelslättnader som enligt associeringsavtalet ska upprättas med . Vi ställer oss också positiva till de regelverksstandarder och övervaknings-, sanktions- och tvistlösningsmekanismer som av nödvändighet tillkommer. Vi hade dock inte velat att regeringen godkänner de delar av avtalet som rör övrig politisk integration och harmonisering. I synnerhet anser vi att regeringen inte bör godkänna att ska upprätta en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik med Europeiska unionen. Vi vill därför att regeringen i ett senare skede omförhandlar associeringsavtalet med så att endast de delar som rör handelslättnader behålls och de delar som rör övrig politisk harmonisering tas bort. På detta sätt värnar vi ett med starka, självständiga stater och med respekt för den politiska suveräniteten, som vi underlättar för mellanstatligt samarbete för att även värna handel och fredliga relationer samt samverkan i stora övergripande frågor. Med vad som ovan anförts avstår vi från att reservera oss mot utskottets förslag att godkänna associeringsavtalet med eftersom vi anser att de delar av associeringsavtalet som rör handelslättnader kan och bör godkännas medan regeringen bör få i uppdrag att inom EU initiera en omförhandling av de delar av associeringsavtalet som rör politisk harmonisering. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:250 Associeringsavtal mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan: godkänner associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (avsnitt 8). 2014/15:52 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör omförhandla associeringsavtalet med , så att endast de delar som rör handelslättnader behålls, och så att de delar som rör övrig politisk harmonisering slopas.