bet · H101UbU22 · 2014-06-10 00:00:00 — I propositionen föreslås ett tillägg till denna bestämmelse om att Skolinspektionen ska förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt har försvårat förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen. Som framgår ovan har utskottet ställt sig bakom detta förslag. Av 28 kap. 2 § 5 skollagen följer att ett vitesföreläggande kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ett föreläggande kan således bara överklagas om det blivit förenat med vite. Regler om vitesbeloppets storlek finns i lagen (1985:206) om viten. Viten ska enligt 3 § i den lagen fastställas till ett belopp som med hänsyn till vad som är känt om huvudmannens ekonomiska förhållanden och till omständigheterna i övrigt är så stort att det kan antas påverka huvudmannen att följa föreläggandet. Av 26 kap. 13 § skollagen följer att Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande för en enskild huvudman om ett föreläggande inte följts samt missförhållandet är allvarligt. När det gäller en verksamhet som bedrivs av en kommun eller ett landsting får Skolinspektionen enligt 26 kap. 17 § skollagen besluta att staten på kommunens eller bekostnad ska vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse, om kommunen eller inte har följt ett föreläggande och grovt eller åsidosatt sina skyldigheter enligt skollagen eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av skollagen. Vid mycket allvarliga och brådskande situationer får Skolinspektionen enligt 26 kap. 18 § skollagen förbjuda huvudmannen att tills vidare, helt eller delvis, driva verksamheten vidare. Denna sanktion kan användas mot enskilda huvudmän om det är sannolikt att ett beslut om återkallelse kommer att fattas och mot offentliga huvudmän om det är sannolikt att ett beslut om statliga åtgärder för rättelse kommer att fattas, och beslutet inte kan avvaktas med hänsyn till allvarlig risk för barnens eller elevernas hälsa eller säkerhet eller av någon annan särskild anledning. Beslutet gäller , om inte annat beslutas, och får gälla . Utskottet anser att de sanktionsmöjligheter som finns för Skolinspektionen är väl avvägda, inklusive förslagen i propositionen som utskottet har ställt sig bakom ovan, och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub16 (V) yrkande 3. Kommunernas insyn i fristående skolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med begäran om ett tillkännagivande till regeringen om kommunernas insyn i fristående skolor. Jämför reservation 9 (V). I kommittémotion 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 5 vill motionärerna att kommunernas rätt till insyn i fristående skolor även omfattar de ekonomiska förhållandena. Motionärerna välkomnar regeringens förslag när det gäller kommunernas rätt till insyn i fristående skolor, men anser att kommunerna även bör ges rätt till insyn i fristående skolors ekonomiska förhållanden. Motionärerna menar att det är ett rimligt krav eftersom friskolorna bedriver myndighetsutövning och finansieras genom skattemedel. Utskottet kan inledningsvis konstatera att kommunerna har rätt till insyn i fristående skolor och att utskottet, som framgår ovan, har ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen att förtydliga bestämmelsen så att det framgår att syftet med insynen är att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Som framgår ovan har utskottet också ställt sig bakom regeringens förslag i propositionen att huvudmän ska vara skyldiga att till lämna sådana uppgifter om verksamhetens organisation och ekonomiska förhållanden som behövs för allmänhetens insyn i skolväsendet. I propositionen aviserar regeringen också ett uppdrag till att bygga upp och administrera ett nationellt informationssystem för alla skolor som gör det möjligt att jämföra olika skolor. Enligt propositionen bör systemet bl.a. innehålla ekonomisk information på huvudmannanivå och på skolenhetsnivå. Av propositionen framgår att en utredning bör tillsättas för att skyndsamt utreda hur ekonomisk information ska kunna lämnas och redovisas på skolenhetsnivå. Systemet bör enligt propositionen vara i drift . Med hänvisning till att ekonomisk information kommer att finnas tillgänglig i det nationella informationssystem som ska få i uppdrag att bygga upp och administrera och till att en utredning aviseras i propositionen av frågan om hur den ekonomiska informationen i systemet ska kunna lämnas och redovisas på skolenhetsnivå, avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub16 (V) yrkande 5. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lagförslaget i fråga om kommunernas informationsskyldighet, punkt 1 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 29 kap. 19 § första stycket. 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 4 och avslår proposition 2013/14:112 i denna del. Regeringen föreslår i propositionen att kommunerna ska vara skyldiga att informera om alla utbildningar i förskolor, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds inom kommunen samt om riksrekryterande utbildningar. Kommunerna får därmed en utökad skyldighet att informera om verksamhet som konkurrerar med kommunens egen verksamhet. Det blir ytterligare en uppgift och en kostnad för kommunerna som friskolorna inte har, även om uppgiften i sig inte är särskilt betungande. Vi anser att om det ska råda konkurrens på skolmarknaden bör de olika aktörerna ansvara för att informera om sin egen verksamhet. Förslaget avstyrktes också av , som i sitt remissvar menade att den information om och möjlighet till jämförelse av skolor som regeringen vill uppnå redan tillgodoses genom den information som tillhandahåller och kommer att utveckla enligt förslag (SOU 2013:56). bör därför avslå regeringens förslag om kommunernas skyldighet att informera om utbildningar som erbjuds elever, dvs. 29 kap. 19 § första stycket skollagen (2010:800) i regeringens lagförslag. Etablering av fristående skolor, punkt 3 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub17 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub18 av (SD) yrkandena 1–3. Vi vill inledningsvis uppmärksamma att Socialdemokraterna har medverkat till en blocköverskridande överenskommelse som ett steg mot ett tuffare och modernare regelverk för de fristående skolorna. Skolkonkurserna och ökad ojämlikhet visar emellertid att det arbetet måste fortsätta. föreslår ett obligatoriskt samråd vid nyetableringar av fristående skolor. Det är ett steg framåt, men det är inte tillräckligt. Vi vill ålägga staten och kommunerna att stoppa överetableringen av skolor och följande konkurser. Vid ansökan om att etablera en ny fristående skola ska det därför krävas både ett tillstånd från Skolinspektionen och ett samarbetsavtal mellan den fristående skolan och kommunen. Det finns huvudsakligen två anledningar till detta. För det första har det nuvarande sättet att ge tillstånd till skoletableringar lett till en kraftig överetablering av skolor, vilket i sin tur har lett till oordnade konkurser. Att det saknas en samordning mellan de kommunala och de fristående skolorna leder till att skolans resurser inte används på det bästa sättet för eleverna och att elever kan tvingas byta skola mitt under pågående utbildning. Elever, och deras föräldrar, ska kunna känna trygghet i att de på ett bra sätt ska kunna slutföra en påbörjad utbildning. ska därför innehålla en plan för vem som tar ansvar för eleverna vid en eventuell nedläggning eller konkurs. För det andra ser vi att resultatskillnaderna mellan olika skolor ökar kraftigt. För att motverka den växande skolsegregationen och för att säkerställa att barn och ungdomar med olika bakgrund och förutsättningar möts och ges likvärdiga chanser, krävs att kommunerna som ansvariga för skolan får möjlighet att aktivt planera när och var nya skolor ska etableras. Det ska ställas nya krav på de fristående skolorna som innebär att de ska bidra till ökad social sammanhållning – inte ökad skolsegregation – om de ska få tillstånd att etablera sig. Inom ramen för samarbetsavtalet ska den nya fristående skolans geografiska placering, skolans profil och elevsammansättning samt hur etableringen väntas bidra till minskad – inte ökad – skolsegregation beskrivas. Kommunen ska därmed få inflytande över i vilken del av kommunen som den fristående skolan etablerar sig. Skolinspektionen ska i fortsättningen göra en prövning av den fristående skolans kvalitet och kompetens, seriositet och långsiktighet hos ägarna samt om samarbetsavtalet innehåller nödvändiga delar såsom nyetableringens inverkan på skolsegregationen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Etablering av fristående skolor, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub18 av (SD) yrkandena 1–3 och 2013/14:Ub17 av m.fl. (S). I den föreslagna nya paragrafen i 2 kap. 5 a § skollagen (2010:800) regleras att samråd ska ske mellan hemkommunen och den blivande godkända huvudmannen. Det är dock mycket otydligt vad detta samråd ska innehålla och hur det ska dokumenteras. Jag anser att samrådet ska innehålla frågor om elevunderlag, de långsiktiga konsekvenserna för eleverna (jfr 2 kap. 5 § skollagen) och krav på beräknad lärartäthet. Skolinspektionen ska kunna stoppa etableringen om inte kraven i samrådet uppfylls. Om kommunen kan påvisa att en överetablering sannolikt blir följden ska detta dokumenteras för Skolinspektionens information. Den beräknade lärartätheten ska också dokumenteras. Skolinspektionen ska även kunna stoppa etableringen enligt Skolinspektionens etableringskontroll om en sannolik överetablering blir följden av en ny etablering av en enskild huvudman. När det gäller den föreslagna lagtexten i 26 kap. 13 § skollagen om Skolinspektionens befogenheter anser jag att ordet får ska ändras till ska. Den föreslagna lagtexten reglerar att Skolinspektionen får återkalla ett godkännande om ett föreläggande enligt 10 § inte följts, eller om missförhållandet är allvarligt. Jag vill att lagen i stället ska innebära att Skolinspektionen ska återkalla tillståndet för huvudmannen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vetorätt vid etableringen av en fristående skola, punkt 4 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 1. Den etableringsfrihet som råder på skolans område ställer till problem för kommunernas planering av skolan och uppdraget att säkra en likvärdig utbildning för alla elever. Kommunerna är skyldiga att betala ut pengar till friskolorna oavsett om dessa skolor bidrar med ett positivt alternativ eller inte. Kommunerna kan aldrig heller frånhända sig det grundläggande ansvaret för barnens skolgång. Många har därför med rätta menat att kommunerna måste få ett större inflytande över friskoleetableringarna. Det samråd med kommunerna som regeringen föreslår i propositionen syftar dock inte till att avgöra om det är lämpligt att en viss friskola startar eller inte. Samrådet kan t.o.m. äga rum när en friskola redan har fått tillstånd från Skolinspektionen att starta. Exakt vad samrådet syftar till klargörs inte i lagtexten, vilket flera remissinstanser anmärkt på. Enligt regeringens exempel ska det handla om att reda ut praktiska frågor såsom att diskutera utnyttjande av vissa resurser gemensamt, samordna information till kommunmedborgare och att göra vissa satsningar gemensamt. Vi föreslår i stället att en kommun ska ha rätt att besluta när och var fristående skolor ska få etableras. Demokratiska beslut och noggranna bedömningar av behoven ska vara en förutsättning för att ge skattemedel till nya välfärdsverksamheter. Fristående aktörer ska inte själva, eller i samråd med kommunen, kunna bestämma var de ska få driva skattefinansierad verksamhet. Vi anser därför att en kommun i praktiken bör ha vetorätt vid etablering av en friskola inom kommunen. Kommunerna bör alltså ges rätt att besluta när och var fristående skolor ska få etableras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vinster från skolverksamhet, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub19 av och (båda MP) och 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:Ub18 av (SD) yrkande 4. Den nu aktuella propositionen behandlar bara en del av det regelverk för fristående skolor som behöver uppdateras. Flera viktiga frågor har hänskjutits till den pågående (Fi 2012:11), bl.a. frågorna om kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn, syftet med verksamheten och möjligheten att ha som huvudregel att ett ekonomiskt överskott ska återinvesteras i verksamheten. Jag menar att dessa delar är viktiga för att skapa ett långsiktigt, fungerande regelverk för fristående skolor i och därmed återupprätta förtroendet för skolväsendet som helhet. Jag kommer att fortsätta verka för att dessa frågor ska realiseras. Efter tilläggsdirektiv från regeringen beräknas vara klar . Det är först när denna utredning presenterats, remitterats och lett till en ny proposition som arbete i egentlig mening är klart. Därmed finns det all anledning att fortsätta bevaka villkoren för fristående skolor i . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vinster från skolverksamhet, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub18 av (SD) yrkande 4 och 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:Ub19 av och (båda MP). Jag vill att det införs ett förbud för enskilda huvudmän att ta ut vinster från skolverksamhet. Skolpengen är i grunden skattemedel som tillförs utbildningsväsendet för att utbilda elever till nytta för både dem själva och samhället. Det är då orimligt att föra ut skattemedel från verksamheten och riskera att få lägre lärartäthet och sämre undervisningskvalitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Vinster från skolverksamhet, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:Ub18 av (SD) yrkande 4 och 2013/14:Ub19 av och (båda MP). Jag vill att eventuell icke-offentlig skolverksamhet som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (s.k. svb-bolag) enligt 32 kap. aktiebolagslagen (2005:551) eller av ideella aktörer eller icke vinstdrivande kooperativ. Så länge vinstdrivande företag fortsätter att vara en godtagen modell för att driva skolor kommer elever och skolpersonal att hamna i kläm. Genom att införa ett sådant krav sållas företag med ett kortsiktigt vinstsyfte bort från friskolesektorn. De bolag som är verksamma inom utbildningsväsendet bör ges möjlighet att omvandlas till svb-bolag. För dem som väljer att inte göra det ska tillståndet dras in. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolinspektionens befogenheter vid tillsyn, punkt 6 (SD, V) av (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 3. Skolinspektionen måste ha kraftfulla verktyg för att kunna bedriva sin tillsyn på ett tillräckligt effektivt sätt. Vi välkomnar därför regeringens förslag att Skolinspektionen i vissa fall ska vara skyldig att förena ett föreläggande med vite, så att vite kan komma att användas i ökad utsträckning. Vi menar dock att det finns anledning att stärka Skolinspektionens befogenheter ytterligare. När det finns allvarliga brister vid en fristående skola kan Skolinspektionen återkalla skolans tillstånd. Om skolan överklagar beslut kan den emellertid fortsätta verksamheten med dessa allvarliga brister under hela rättsprocessen, som oftast är utdragen. Detta är ett tydligt exempel på att lagstiftningen inte tar hänsyn till elevernas rätt till kunskap och en bra utbildning, utan tar skolhuvudmannens parti. Skollagen bör därför ändras så att Skolinspektionen får möjlighet att stänga en skola med allvarliga brister. Skolan ska givetvis, precis som , kunna överklaga Skolinspektionens beslut, men den ska förbli stängd under hela rättsprocessen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kommunernas insyn i fristående skolor, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub16 av m.fl. (V) yrkande 5. Jag välkomnar regeringens förslag när det gäller kommunernas rätt till insyn i fristående skolor. Det är ett minimikrav när det handlar om offentligt finansierad verksamhet som man borde ha lagstiftat om för länge sedan. Jag anser dock att kommunernas rätt till insyn bör sträcka sig längre än vad regeringen föreslår. Kommunerna bör även ges rätt till insyn i fristående skolors ekonomiska förhållanden, vilket regeringen tar ställning emot. Det är ett rimligt krav eftersom friskolorna bedriver myndighetsutövning och finansieras genom skattemedel. Det är rimligt att kommunerna, som utbetalar bidragen till friskolorna och ytterst ansvarar för elevernas skolgång, har rätt att granska hanteringen av dessa medel. Att insynsrätten också bör omfatta ekonomiska förhållanden har även tagits upp i remissvaren från exempelvis i (LO), och . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:112 Proposition 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m.: antar regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen (2010:800). Följdmotioner med anledning av proposition 2013/14:112 2013/14:Ub16 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunerna bör ges rätt att besluta när och var fristående skolor ska få etableras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en vinstbegränsning bör införas som innebär att eventuell icke-offentlig skolverksamhet som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen, alternativt av ideella aktörer eller icke vinstdrivande kooperativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en möjlighet för Skolinspektionen att stänga en skola . avslår regeringens förslag om kommunernas skyldighet att informera om utbildningar som erbjuds elever (avsnitt 7.2.2 i propositionen). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommunernas rätt till insyn i de fristående skolorna även bör omfatta de ekonomiska förhållandena. 2013/14:Ub17 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samarbetsavtal vid etablering av fristående skolor. 2013/14:Ub18 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den föreslagna lagtexten om Skolinspektionens befogenheter i 26 kap. 13 § bör ändras till ska i stället för får. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga samrådet i den föreslagna paragrafen 2 kap. 5 a § så att den innehåller krav om elevunderlag och att Skolinspektionen ska stoppa etableringen om inte kraven uppfylls. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förtydliga samrådet i den föreslagna paragrafen 2 kap. 5 a § så att den innehåller krav om beräknad lärartäthet och att Skolinspektionen ska kunna stoppa etableringen om inte kraven uppfylls. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett förbud mot att ta ut vinster från skolverksamheten. 2013/14:Ub19 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av fortsatt arbete för ett långsiktigt och fungerande regelverk för fristående skolor i . Proposition 2013/14:191 Proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Gäller lagteknisk samordning. I proposition 2013/14:112 framlagda förslag 1 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) I proposition 2013/14:191 framlagda förslag 2 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Den kommun där den internationella skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. Den kommun där den internationella skolan är belägen har rätt till insyn i skolans verksamhet så att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna lag och tillgodose allmänhetens behov av insyn. I detta kapitel finns bestämmelser om I detta kapitel finns bestämmelser om – bosättning (2–5 §§), – bosättning (2–5 §§), – hemkommun och hemlandsting (6 §), – hemkommun och hemlandsting (6 §), – utlandssvenska elever (7 §), – utlandssvenska elever (7 §), – personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §), – personer med begåvningsmässig funktionsnedsättning (8 §), – information om icke skolpliktiga ungdomar (9 §), – kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar (9 §), – handläggning (10 och 11 §§), – handläggning (10 och 11 §§), – talerätt (12 §), – talerätt (12 §), – samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §), – samverkan och anmälan till socialnämnden (13 §), – tystnadsplikt (14 §), – tystnadsplikt (14 §), – riksinternatskolor (15 och 16 §§), – riksinternatskolor (15 och 16 §§), – International Baccalaureate (17 §), – International Baccalaureate (17 §), – överlämnande av betygshandlingar (18 §), – överlämnande av betygshandlingar (18 §), – informationsskyldighet (19 §), och – informationsskyldighet (19 §), – övriga bemyndiganden (20–29 §§). – uppgiftsskyldighet (19 a §), och – övriga bemyndiganden (20–29 §§). Den här debatten ska handla om en proposition om en skärpning av regelverket för de fristående skolorna. Den kommer efter många års debatt och diskussion om det ohållbara och orimliga i att leka marknad i vårt skolsystem. Systemet har på nacken. Under de 20 åren har det varit politiskt kontroversiellt hur detta ska se ut.Från Socialdemokraterna har vi under alla år drivit att vi ska ha stor valfrihet och mångfald men att det inte är rimligt att vi har ett skolsystem där det är helt öppet både för seriösa och för oseriösa huvudmän att kunna starta och driva skolor.Från borgerligt håll har man motsatt sig skärpningar så till den milda grad att har varit låst när det handlar om det här systemet. , , tyvärr tillsammans med , har motsatt sig alla former av skärpningar. Resultatet ser vi med ett system som helt uppenbart har stora bekymmer. Låt mig ta upp några av dem.Elever i kan få höra från till en annan att deras skola inte finns kvar. På frågan om vad de ska göra säger huvudmannen, ägaren av friskolan: Det är inte mitt ansvar. Ni får vända er till den kommun där ni bor. Det är inte rimligt. Vi måste kunna garantera att elever i vårt land inte bara får starta en skolgång utan också slutföra den.