bet · H201AU1 · 2014-12-16 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet I betänkandet behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och alternativa förslag till anslagsanvisning inom utgiftsområdet från allianspartierna, dvs. , , och respektive . Utskottet tillstyrker allianspartiernas förslag om anslagsfördelning. Det innebär att regeringens förslag om anslag tillstyrks i de delar det överensstämmer med allianspartiernas förslag och avstyrks i övrigt. förslag om anslag avstyrks. Utgifterna för utgiftsområde 13 uppgår därmed till totalt 16 . Vidare tillstyrker utskottet budgetpropositionen i de delar som avser bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och gör bl.a. bedömningen att det är viktigt att kunna följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Socialdemokraterna, och har inte deltagit i beslutet. Dessa partier redovisar ett gemensamt ställningstagande i ett särskilt yttrande. följer upp sina motioner med en reservation och redovisar också sitt ställningstagande i ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Anslag inom utgiftsområde 13 Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) Anslag inom utgiftsområde 13 (S, MP, V) Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Tabell 1 Regeringens budgetförslag jämfört med Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 13 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet har angett, anslagen inom utgiftsområde 13 enligt utskottets förslag i bilaga 3. 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1, 2, 14 och 17–19 samt 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 13 punkt 3 och avslår motionerna 2014/15:1044 av (SD), 2014/15:1458 av (S), 2014/15:2607 av (SD), 2014/15:2871 av m.fl. (SD) yrkandena 14, 15 och 18, 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5 samt 2014/15:2956 av m.fl. (SD). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016–2018, 2. för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 13 punkterna 1 och 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (M), (S)*, (M), (S)*, (SD), (M), (S)*, (C), (MP)*, (M), (SD), (FP), (V)*, (KD), i (S)* och (S)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som påverkar anslagen . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet och de avvikelser från dessa som allianspartierna föreslår i sin anslagsmotion och föreslår i sin anslagsmotion. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknadsminister • regeringen genom barn-, äldre- och jämställdhetsminister • regeringen genom kultur- och demokratiminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektören • genom avdelningschefen och enhetschefen • genom prognoschefen och enhetschefen . Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). tillstyrkte i ett yttrande till finansutskottet regeringens förslag till ramar för utgiftsområdena 13 och 14 m.m. (yttr. 2014/15:AU1y). beslutade att tillstyrka regeringens förslag till utgiftsramar (bet. 2014/15:FiU1). beslutade att fastställa utgiftstak, utgiftsramar och inkomster på statens budget enligt ett förslag som lagts fram i en reservation från allianspartierna (bet. 2014/15:FiU1 res. 3, rskr. 2014/15:29). Utgiftsramen för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet uppgår därmed till sammanlagt 16 . Det är inom denna ram som utskottet i detta ärende ska lägga fram förslag om anslagen . ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2014/15:AU2. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas förslag i budgetpropositionen och i de motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 13. Det avsnittet inleds med huvudsakliga prioriteringar och mål i propositionen uppdelat på områdena integration, diskriminering och jämställdhet. Inom respektive område redovisas även regeringens förslag till anslag , främst med inriktning på det som förklarar förändringarna jämfört med , samt förslag till bemyndigande. Därefter presenteras motsvarande delar ur motionerna. Avslutningsvis redogör utskottet för sitt ställningstagande. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Utskottets bedömning i korthet Det är viktigt att kunna följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. En tydlig struktur på regeringens resultatredovisning och längre tidsserier underlättar utskottets möjlighet att bedöma de resultat av statliga insatser som regeringen redovisar. Det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultat. har beslutat om målen för utgiftsområde 13. Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För politik mot diskriminering är målet ett samhälle fritt från diskriminering och jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att integrationspolitikens mål främst uppnås genom insatser som når ut till hela befolkningen. Dessa generella åtgärder kompletteras vid behov med riktade åtgärder för att stödja och underlätta nyanlända invandrares etablering. Enligt regeringens bedömning är en av de stora integrationsutmaningarna i att höja sysselsättningen för nyanlända invandrare och korta tiden från invandring till etablering på arbetsmarknaden. I resultatredovisningen anges vidare att det formella skyddet mot diskriminering har stärkts, men att det inte automatiskt leder till lika rättigheter i praktiken. Därför behöver arbetet fortsätta med att skapa bättre förutsättningar för dem som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Regeringens resultatredovisning slår fast att jämställdhetsintegrering, dvs. att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov, är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Det bedrivs ett utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter . Enligt regeringens bedömning är utmaningen framöver att myndigheter och organisationer på lokal, regional och nationell nivå införlivar de kunskaper och metoder som har utvecklats i särskilda projekt, till att bli en del av den ordinarie verksamheten. Som en del i utskottens löpande uppföljning har utskottet analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 13. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. En utgångspunkt för utskottets genomgång av regeringens resultatredovisning har varit att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Mot den bakgrunden vill utskottet betona att det är viktigt att strukturen på regeringens resultatredovisning är logisk och tydlig, då detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Det är därför önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Det är betydelsefullt att regeringen gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen. Det är vidare angeläget att resultatindikatorerna speglar utvecklingen av resultat, inte omvärldsförändringar eller insatser, och att de redovisas med längre tidsserier där det är relevant. Redovisningar av resultatens långsiktiga utveckling underlättar utskottets möjlighet att bedöma redovisade resultat. Slutligen vill utskottet peka på vikten av att resultatredovisningen innehåller sammanfattningar, hänvisningar, tidsserier, diagram och tabeller för att öka överskådligheten och utskottets möjlighet att följa resultatutvecklingen . Anslag inom utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt utskottets förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Det innebär avvikelser i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen för två anslag. förslag till anslag avslås. Jämför reservation (SD) samt särskilda yttranden 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt tabell 1 nedan. Sammanlagt föreslås anslagen inom utgiftsområde 13 uppgå till 16 (prop. 2014/15:1 utg.omr. Av tabell 1 framgår även skillnaden jämfört med den budgeterade nivån . Tabell 1 Regeringens budgetförslag jämfört med Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Integration handlar om klass, kön och delaktighet i samhället. Det handlar om att ha plikter, men det handlar också om att ha rättigheter. Det handlar både om gemenskap och om att ta ansvar. Hur det går för dem som kommer till vårt land beror utan tvivel på ålder, kön och utbildningsnivå. Vi kan inte blunda för att det förekommer diskriminering och för att det förekommer intolerans. Vi kan inte heller, herr talman, blunda för att det förekommer hat gentemot enskilda personer och grupper som av olika skäl har kommit till . Det är uppfattningar och åsikter som helt strider mot vår socialdemokratiska värdegrund, nämligen allas lika värde. Det finns mycket okunskap, och det finns mycket förutfattade meningar. Det finns direkta felaktigheter i integrationsdebatten, och detta måste motverkas. Diskriminering och rasism är ett samhällsproblem som måste belysas och angripas. Integrationspolitiken handlar dock om mer än att ta ställning mot rasism. Det finns stora brister i etableringsreformen. Det tar att få en individuell handlingsplan från Arbetsförmedlingen, och det tar att komma in på arbetsmarknaden. Det krävs en annan prioritering av statliga medel för att höja kvaliteten på etableringsinsatserna för våra nyanlända. Vi måste se till att kommuner kan bedriva en verksamhet inom ramen för etableringsreformen. Kommuner ska kunna teckna avtal med Arbetsförmedlingen. Lagen om eget boende fungerar inte, och därför behövs det ett nytt system. Det måste till fler och bättre boenden, och samverkan mellan kommunerna och måste utvecklas. måste ges möjlighet att utöka antalet boenden, och kommuner måste solidariskt ta ansvar för flyktingmottagandet. Inte minst mottagandet av ensamkommande flyktingbarn måste ske i hela vårt land. Jag besökte en gymnasieskola i min hemkommun . I den skolan finns det väldigt många introduktionsklasser. Jag såg där utmaningarna klart och tydligt, men det var helt andra utmaningar än dem jag hade förväntat mig. Det handlade främst om tillgången till lokaler och om praktisk hantering. Det borde vara enkelt att lösa, herr talman. Utmaningen är nämligen inte de unga människorna; de ungdomar jag mötte är motiverade och ambitiösa. Trots ibland väldigt tuffa prövningar utvecklas de fort och gör stora framsteg. Rektorn , en kvinna med en enorm drivkraft, omger sig med lärare som har ett stort engagemang och mycket kunskap. Med varma hjärtan tar de sig an sin uppgift. Jag hade också förmånen att prata med elever ur en av introduktionsklasserna. De unga jag mötte visade inte bara stort intresse och engagemang utan var också kloka, reflekterande unga människor som redan efter väldigt känner sig som en del av vårt svenska samhälle. De drömmer om att kunna jobba som ingenjörer, tandläkare, läkare och sjuksköterskor. Kanske är det en av dem jag möter som läkare på jourcentralen , herr talman. Kanske är det någon av dem som kommer att hantera mina banklån. Kanske är det några av dem som väljer att bli pedagoger och kommer att möta mina eventuella, framtida barnbarn - dem jag hoppas få . Kanske kommer några av dem att vara ledamöter i riksdag och stå här och tala om framtidens utmaningar - vad vet jag? En sak är jag dock helt säker på; en sak vet jag, herr talman. Det är att vi i detta land är riktigt bra på att bygga hus av olika slag. I min kommun, i grannkommuner och i många andra kommuner finns det gott om mark att bygga på, och vi har arbetslösa byggjobbare som längtar efter att komma i gång. Låt oss alltså vara överens om att det problemet känns hanterbart. är nämligen ett land med liten befolkning och gott om plats för fler. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Integrationspolitiken är en del av Socialdemokraternas samlade politik. Det är en politik för jobb, utbildning och välfärd. Vår linje är tydlig: Fler utrikes födda måste ges förutsättningar att snabbt komma i arbete. Vi när alla samma drömmar oavsett var vi är födda - drömmen om att ha ett tryggt boende där man trivs och drömmen om att ha ett jobb där man får bidra med sin kompetens och sitt engagemang. Integration handlar om solidaritet, vilja och attityd. Möjligheterna för utrikes födda, och särskilt nyanlända, att hitta jobb beror på utvecklingen på arbetsmarknaden. Därför är vårt svar på frågan om en lyckad integration att skapa fler jobb, att få fart på bostadsbyggandet och att trimma utbildningssystemet så att det förmår rusta såväl barn som vuxna med de kunskaper och färdigheter som behövs i vårt samhälle. Jag står med detta bakom vårt särskilda yttrande i betänkandet. Jag tänkte börja mitt anförande med ett par tillbakablickar till min studietid. När jag gick i första ring på gymnasiet gjorde vi en djupdykning i temat svenskhet och integration. Ett av mina starkaste minnen från detta är när journalisten och författaren besökte oss för att hålla ett seminarium med utgångspunkt i sin självbiografi Bortom mammas gata. Jag minns hur det kändes som att syftet med hela föreläsningen var att sätta oss elever på plats. Jag gick i en skola med bra rykte i ett välbärgat område, långt ifrån det utanförskap beskrev som dominerande under sin egen uppväxt. Jag minns också känslan av att klumpas ihop med mina klasskamrater till en enda grupp som förutsattes ha samma erfarenheter och privilegierade bakgrund, vilket skulle göra oss oförstående inför hur det kan se ut på andra håll i vårt land. I samband med besök hade vi fått i uppgift att läsa hennes bok och skriva en analys av den Sverigebild som där presenterades. hittade jag min uppsats, och när jag läste den var det främst två saker jag reagerade på. Först och främst hade jag en ängslig ton i min text. Jag ifrågasatte min rätt att uttala mig om integrationsproblematiken då jag sluppit undan utanförskap och, min polska bakgrund till trots, aldrig betraktat mig själv - och aldrig betraktats - som något annat än svensk. Dessutom kommenterade jag i texten orättvisan i att de ungdomar som hade utländsk bakgrund och identifierade sig med denna allt som oftast hade föreningar att organisera sig inom, medan en förening vid namn Svensk ungdom nog hade fått en rasistisk stämpel och därmed saknades. Det starkaste minnet jag har från integrationstemat är dock att jag läste dåvarande folkpartipolitikern sommarpratsmanus , där han beskrev svenskheten på ett för mig mycket träffande sätt. Faktum är att jag fortfarande hänvisar till detta med jämna mellanrum. Tack vare sina erfarenheter av att som invandrare försöka förstå sig på livet i lyckades han fånga delar av den svenska gemenskapen som vi som fötts i landet oftast inte ens reflekterat över. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet läser jag första terminen på lärarprogrammet vid . Under ett lektionspass diskuteras mångfald, kultur och svenskhet. En kurskamrat säger plötsligt: Men är det inte ett tecken på att något har gått fel när vi måste fråga oss själva om det ens finns en svensk kultur? Hon har själv utländsk bakgrund, och jag kan inte låta bli att tänka att detta spelar in. Van vid en helt annan syn på nationell identitet och gemenskap reagerar hon på avsaknaden av detta i . Här ifrågasätts själva existensen av något sammanbindande. Vad spelar då diskussionen om svenskhet för roll när det gäller arbetet med integration? Enligt mig är det mycket enkelt: Ett hållbart välkomnande till vårt land bör innebära ett välkomnande in i vår gemenskap. Det handlar alltså om mer än möjligheten att leva på samma geografiska plats. Tyvärr har integrationspolitiken så som den bedrivits fokuserat nästan uteslutande på det . Så kallade integrationspolitiska projekt och satsningar har handlat om riktade stöd, likt det stöd till ungdomsorganisationer baserade på etnisk grund som jag kritiserade efter att ha läst bok. Satsningarna har också handlat om subventionerade anställningar, positiv särbehandling och att uppnå mätbara mål såsom representation och sysselsättningsgrad. För att motverka diskriminering har mycket energi ägnats åt att framhäva kulturella element från utlandet som en del i en ny svenskhet. Målet har inte varit att införliva dem som kommer hit i det svenska samhället utan att förändra den svenska självbilden till att omfamna alla kulturella inslag som yttras inom landets gränser. Resultatet av detta har dock inte blivit större gemenskap utan ett splittrat och segregerat samhälle. Känslan av samhörighet bygger nämligen på mer än att bo och leva sida vid sida. Det bygger på att dela referensramar och traditioner, känna till sociala koder och inte minst tala samma språk. Det är bakgrunden till omprioriteringar på området integrationspolitik. Vi satsar på utökad och breddad samhällsorientering i syfte att ge samtliga invånare i samma grundkunskaper i språk och samhällskunskap. Innehållet i samhällsorienteringen är tänkt att motsvara de kunskapsmål som har i dessa ämnen. Men utöver detta drar vi in särskilt riktade satsningar då det är vår övertygelse att klyftor mellan infödd och invandrad svensk aldrig kan överbryggas genom olik behandling. Tvärtom kan aktiv och formell särbehandling aldrig leda till något annat än ökade klyftor. På vårt bord har vi inte bara integrationsfrågorna utan även strävan efter ett jämställt samhälle. Innan jag avslutar vill jag säga några ord om våra prioriteringar även på detta område. Precis som med arbetet för att komma till rätta med klyftor mellan infödd och invandrad svensk är det vår övertygelse att arbetet med att säkra lika villkor för kvinnor och män måste bygga på lika behandling. Vi vänder oss mot all form av könskvotering och fokuserar på att lösa problem som drabbar ojämnt snarare än att sträva efter att påverka individuella val. Om män och kvinnor gör olika livsval ser vi inte detta som något problem i sig, så länge det inte medför skillnader i livskvalitet och så länge det är resultat av just individuella val. Därmed har jag inte sagt att det saknas jämställdhetsproblem. Kvinnodominerade yrken tenderar att ha relativt dåliga arbetsvillkor, pojkar halkar långt efter i skolan och en av fyra kvinnor känner sig otrygg i det offentliga utrymmet - för att nämna några sådana problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet jämställdhetspolitik fokuserar på att lösa sakproblem. Därför sorterar de flesta av våra åtgärder som jämnar ut livsvillkor mellan män och kvinnor under andra utgiftsområden. Ett sådant exempel är satsningar på bättre arbetsvillkor inom den kvinnodominerade offentliga sektorn. Men inom ramen för detta betänkande ryms extra stöd till kvinnojourernas viktiga arbete, fler jourer som specialiseras på att motverka hedersrelaterat våld och förtryck samt extra resurser till Nationellt centrum för kvinnofrid. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1. SD talar hellre om varför människor kommer till vårt land, om att människor inte borde vara här, än att tala om hur vi formar en lyckad integration. Jag har en konkret fråga till . Allt fler i vårt land och övriga blir riktigt gamla. Jag tycker att det är fantastiskt att medianåldern ökar. Våra generationer kommer att bli äldre än våra mor- och farföräldrar. förslag till lösning uppmärksammades väldigt mycket och gav många reaktioner, till exempel att ingen kan förvänta sig att människor kan jobba till . Det är få förunnat att ha den kraften och hälsan upp . Det finns en annan lösning. Det är att öka förvärvsgraden bland exempelvis utrikes födda. Då krävs det självfallet politiska åtgärder. tar det innan man kommer i jobb när man kommer till vårt land. Därför talar vi om sfi, effektiv etablering och integration. Men eftersom ni har en annan modell är min fråga: Hur ska vi enligt SD:s modell ha råd att ta hand om varandra när vi blir gamla? Jag tror att man bör satsa på att bygga ett samhälle där det finns balans och där man inte låter arbetsbördan bygga på att fler kommer till landet. Med det sagt är det givetvis ett problem att de som finns i vårt land och som har kommit från andra länder har svårt att ta sig in på svensk arbetsmarknad. Precis som jag nämnde i mitt anförande satsar vi på till exempel utökad samhällsorientering. Där ingår sfi och även grundläggande kunskaper i svenska.