bet · H101FiU35 · 2014-05-12 00:00:00 — 2013/14:FiU35 årsredovisning 2013 har överlämnat årsredovisning i form av en redogörelse (2013/14:RR1). Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Efter avslutad revision föreslår utskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet ser med tillfredsställelse på de resultat som en extern utvärdering av kvalitetssystem visar, nämligen att är ett högkvalitativt nationellt revisionsorgan. Utskottet anser också att visar att under sina har bidragit till en bättre statlig verksamhet. Utskottet understryker i betänkandet vikten av att kan säkerställa att det utvecklingsarbete som planerar för sker inom ramarna för den budget som beslutat. Detta ställer enligt utskottet krav på myndighetens rutiner för ekonomisk uppföljning. Externrevisorn har pekat på att ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner är oklart och att detta får konsekvenser dels för redovisningen av pensionsåtagandet, dels för vem som har ansvar för kontroller av f.d. riksrevisorers ersättningar från andra när förordnandet har upphört. Utskottet föreslår i betänkandet ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att låta kommittén för en översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter ta fram författningsförslag som tydliggör att det är som har arbetsgivaransvaret och det ekonomiska ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner. Utskottet föreslår också att beslutar att avsättningar för chefspensioner för riksrevisorer fr.o.m. ska redovisas mot anslag på utgiftsmässig grund. Därmed undantas sådana avsättningar från bestämmelsen om kostnadsmässig redovisning mot anslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /14:RR1 till handlingarna. Ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad utskottet anför om att låta kommittén för en översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter ta fram författningsförslag som tydliggör att det är som har arbetsgivaransvaret och det ekonomiska ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner. Anslagsavräkning av avsättningar för riksrevisorernas chefspensioner beslutar att avsättningar för chefspensioner för riksrevisorer fr.o.m. ska redovisas mot anslag på utgiftsmässig grund. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska lämna en årsredovisning till för det senast avslutade räkenskapsåret. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. Årsredovisningen beslutades av . Riksrevisorn har överlämnat årsredovisningen i form av en redogörelse (2013/14:RR1). Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. ansvarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . Revisionsberättelsen lämnades in till finansutskottet . I betänkandet redovisas också , som innehåller egen uppföljning av resultatet av sina granskningar. Rapporten har överlämnats till finansutskottet men är inte något formellt riksdagsärende. Som ett led i beredningen av årsredovisning höll finansutskottet en intern utfrågning av riksrevisorerna . Utskottets förslag i korthet Efter avslutad revision föreslår utskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. I årsredovisningen konstaterar att målen för verksamheten har uppnåtts, även om verksamhetsvolymen minskat något jämfört med . Inom verksamhetsgrenen årlig revision bedöms verksamhetens resultat som tillfredsställande. Verksamhetsvolymen har kunnat upprätthållas på en tillfredsställande nivå, trots begränsade möjligheter till rekrytering och konsultinsatser. Kostnaderna för verksamhetsgrenen har minskat med sedan föregående år, främst till följd av en minskad användning av extern kompetens. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd med krav på full kostnadstäckning. redovisas ett underskott på ca , vilket innebär att det ackumulerade överskottet nu uppgår till ca . bedömning är att granskningarna inom verksamhetsområdet effektivitetsrevision lever upp till de krav på inriktning och kvalitet som formulerats. Effektivitetsrevisionen har följt den inriktning som riksrevisorerna har beslutat om och som redovisats i granskningsplan. publicerades 23 granskningar, vilket är att jämföra med 27 stycken 2012. Kostnaderna för verksamhetsgrenen minskade med ca jämfört med . Enligt beror de minskade kostnaderna främst på en minskad användning av extern kompetens. Verksamhetsgrenen internationellt utvecklingssamarbete består av globala och regionala program samt bilaterala utvecklingsinsatser i , och västra . Enligt har verksamheten i huvudsak skett enligt plan, men politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet har lett till förseningar i några av projekten. Verksamheten inom verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet har påverkats av ekonomiska situation . Möjligheterna för att delta i och anordna aktiviteter har begränsats. Däremot har den årliga rapporten, uppföljningsrapporten, granskningsplanen och remisser genomförts enligt plan. Enligt har verksamheten i huvudsak genomförts enligt plan med tillfredsställande resultat. Enligt riksrevisorernas förord till årsredovisningen gick in i 2013 med ett ansträngt ekonomiskt läge. Stora, men nödvändiga, investeringar i personal, it-infrastruktur och verksamhetsstöd innebar att myndigheten utnyttjade sin anslagskredit. Det ekonomiska läget vid ingången av 2013 krävde åtgärder för att säkerställa att verksamheten kunde bedrivas inom de anvisade ramarna. Enligt förordet vidtogs åtgärder av såväl kort- som långsiktig karaktär, och begränsningar i konsultanvändning och rekrytering har haft effekt. I syfte att betala av den utnyttjade krediten och skapa ekonomiskt utrymme för de kommande årens behov av nödvändiga utvecklingsinsatser för verksamheten konstaterar att anslagsförbrukningen 2013 på förvaltningsanslaget var lägre än anvisade medel. Anslagssparandet blev (se tabell 1). De utvecklingsinsatser som nämner i sin årsredovisning är en modell för riskanalys för staten formerna för allokering av resurser inom årlig revision metodstöd i den årliga revisionen it-verktyg som stöder den årliga revisionen effektivisering och vidareutveckling av processen för effektivitetsrevision. investerar även i elektronisk dokumenthantering inklusive arkiv och diarium. Detta kommer enligt att bidra till en effektivisering av arbetsprocesserna och till organisationens kunskapsförsörjning. bedömer att utgående anslagssparande 2013 behövs för att finansiera dessa utvecklingsinsatser. När det gäller anslag för internationellt utvecklingssamarbete innebär anslagsförbrukningen 2013 ett utgående anslagssparande på (se tabell 1). Tabell 2 Kostnader för verksamhetsgrenarna Jämfört med föregående år minskade verksamhetens kostnader med ca (se tabell 2). Enligt har kostnaderna för alla verksamhetsgrenar minskat för att säkerställa att verksamheten kan bedrivas inom anvisade ramar. Mer än hälften av kostnadsminskningen utgörs av lägre kostnader för konsulter inom kärnverksamheten och it-infrastruktur samt lägre lönekostnader för egen personal. Målet för den årliga revisionen är att den ska utföras i enlighet med god revisionssed och att revisionsberättelser för de granskningsobjekt som omfattas av lagen om statlig revision lämnas . Granskningen ska vara förebyggande, dvs. eventuella fel och brister ska när så är möjligt uppmärksammas för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. Verksamhetens resultat bedöms av som tillfredsställande. I allt väsentligt behövdes de revisionsberättelser som lämnade 2013 inte modifieras, vilket ser positivt på. Vidare visar uppföljning att de fel och brister som rapporterats har lett till att myndigheter har vidtagit åtgärder. konstaterar att den årliga revisionen har ett fortsatt högt förtroende bland dem som är föremål för granskningen. Kostnaderna för den årliga revisionen har minskat med ca 2013 jämfört med föregående år (se tabell 2). Merparten av minskningen, ca , avser minskade kostnader för extern kompetens. Antalet redovisade timmar för anställd personal har ökat och därmed till delar kompenserat ett minskat resursstöd genom extern kompetens. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd, och inkomsterna redovisas mot inkomsttitel på statens budget. disponerar inte avgiftsintäkterna. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. Årets underskott på ca är en minskning i förhållande till 2012 med ca . Det ackumulerade överskottet har därmed minskat och uppgår nu till ca . I årsredovisningen redogör också för den verksamhetsutveckling som genomförts inom den årliga revisionen . Fokus har legat på förberedelser inför och genomförande av den s.k. peer review-granskningen. konstaterar att slutsatser och rekommendationer från peer review-granskningen ligger inom ramen för det utvecklingsarbete som själv identifierat. Behovet av en utvecklad metodik inom vissa områden, ett utvecklat it-stöd och förändrade uttalanden i revisionsberättelsen är områden som lyfts fram som utvecklingsområden inom den årliga revisionen. När det gäller granskningen av resultatredovisningen i myndigheternas årsredovisningar har riksrevisorerna fattat beslut om att utveckla en kompletterande revisionsinstruktion till de internationella revisionsstandarderna (International Standards of Supreme Audit Institutions, ISSAI). Avslutningsvis tar upp att ett fortsatt utvecklingsarbete i fråga om granskningen av årsredovisningen för staten har pågått . För att möta kravet i budgetlagen att granskning ska avse årsredovisningen i sin helhet sker nu en utveckling av formerna för rapporteringen av granskningen –en granskning som enligt kommer att involvera effektivitetsrevisionen. Det nya arbetssättet kommer att introduceras stegvis . Ett viktigt ingångsvärde i granskningen kommer också att bli det arbete som inleddes med att utveckla en för gemensam och mer samlad och genomarbetad riskbedömning av staten. Syftet med effektivitetsrevisionen är att genom granskning främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För granskningsverksamheten innebär detta att inriktningen ska vara relevant och intressant och att granskningen håller hög kvalitet och når en hög verkningsgrad. Enligt följer effektivitetsgranskningarna den inriktning på revisionen som riksrevisorerna har beslutat om i granskningsplanen. samlade bedömning är att de tre målen för effektivitetsrevisionen har uppnåtts. genomfördes granskningar huvudsakligen inom följande nio olika granskningsstrategier: statens insatser på skolområdet statens insatser på hälso- och sjukvårdsområdet hållbar utveckling – klimat (avslutad ) staten på marknaden (avslutad ) Ambitionen har enligt varit att utöka antalet granskningar vid sidan av strategierna. publicerades totalt 23 granskningar (se tabell 3). har betonat att effektivitetsrevisionen i ökad utsträckning bör verka främjande för att underlätta det förändringsarbete för bättre hushållning, resursutnyttjande och ökad måluppfyllelse som granskningsresultaten ger anledning till. Av tabell 3 framgår att huvuddelen av de publicerade granskningarna enligt har en inriktning mot måluppfyllelse, resursutnyttjande och hushållning. Tabell 3 Antal publicerade granskningar fördelade på olika granskningsinriktningar Avslutningsvis hänvisar till slutsatser i peer review-granskningen om behovet av att skapa ett bättre och mer samlat underlag för analys och bedömning av risker i den statliga förvaltningen – ett underlag som kan ligga till grund för den närmare inriktningen inom såväl årlig revision som effektivitetsrevision. inledde också ett sådant utvecklingsarbete . Kostnaderna för effektivitetsrevisionen har minskat med ca 2013 jämfört med föregående år (se tabell 4). Detta förklaras främst av minskade personalkostnader i form av lönekostnader och utbildningskostnader samt lägre kostnader för extern kompetens. Tabell 4 Nettokostnader för effektivitetsrevisionen 2011–2013 Styckkostnaden per publicerad granskning är , vilket enligt är i nivå med föregående år. Den nedlagda tiden per granskning har ökat något , vilket är ett resultat av att man i ökad utsträckning har använt egen personal i granskningarna i stället för externa konsulter. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision i enlighet med ISSAI. Måluppfyllelsen beror på flera faktorer som ligger utanför det enskilda projektets kontroll, och det tar normalt sett att uppnå målen. anger att på årlig basis kan de myndighetsnära resultaten, de s.k. prestationerna, redovisas. På global nivå har arbetet fokuserat på frågor om revisionens kapacitetsutveckling inom ramen för Intosaisamarbetet. På regional nivå har myndigheten samarbetat med samarbetsorganisationen för engelsktalande revisionsmyndigheter i (Afrosai-E) som ett regionalt samarbete mellan revisionsmyndigheterna på västra har påbörjats. På det bilaterala planet har utvecklingsprojekt i Bosnien och , , , , , och fortsatt. Två nya samarbetsprojekt inleddes med och . Projektportföljen dominerades av insatser inom effektivitetsrevision. konstaterar att verksamheten i huvudsak skedde enligt plan, men att politisk turbulens och bristande mottagningskapacitet ledde till förseningar av projekten. Sammantaget uppgick kostnaderna till 2013, vilket är ca lägre än föregående år. Detta beror framför allt på lägre kostnader för personal och extern kompetens. Målet för den omvärldsriktade verksamheten är att befästa och främja revisionens roll, både nationellt och internationellt, samt bidra till ett högt genomslag av verksamhet. sammanfattande bedömning är att den internationella omvärldsriktade verksamheten i huvudsak har genomförts enligt plan med tillfredsställande resultat. Trots att den ekonomiska situationen 2013 begränsade möjlighet att delta i och anordna aktiviteter deltog myndigheten i ett flertal seminarier och utbildningar . De instruktionsenliga uppgifterna genomfördes enligt plan. Kostnaderna för verksamhetsgrenen var betydligt lägre än , vilket beror på en lägre aktivitetsnivå (se tabell 2). hade 318 personer anställda, vilket är en minskning med 24 personer jämfört med 2012. En konsekvens av behovet att minska kostnaderna i verksamheten 2013 var att rekryteringen av nya medarbetare begränsades. bedömer att utifrån sitt behov och utifrån de åtgärder som har vidtagits har myndigheten tillräcklig och rätt kompetens för att genomföra sitt uppdrag. Sammantaget har sjukfrånvaron ökat till 2013, vilket främst förklaras av att antalet långtidssjukskrivna i gruppen har ökat. Men även i gruppen och yngre ökar sjukfrånvaron. har identifierat ett antal områden som skulle förbättra arbetsmiljön ytterligare och som man har arbetat med . Det handlar bl.a. om möjligheten till utlåning av personal mellan effektivitetsrevisionen och den årliga revisionen och att anlita externa konsulter för att motverka höga arbetstoppar och förebygga stress och ohälsa. förändrades den interna kvalitetssäkringen inom effektivitetsrevisionen genom en övergång till en mer kollegial form. Syftet är att bättre utnyttja och kommunicera den samlade kompetensen i organisationen. Genom att fler medarbetare engageras i kvalitetsarbetet ges också nya möjligheter att föra ett professionellt samtal så att kompetensen i kvalitetsfrågor breddas och fördjupas. En viktig strategisk fråga för är att utnyttja den egna samlade kompetensen på bästa sätt och vid behov komplettera den dels genom samarbete med universitet och högskolor, dels genom att anlita konsulter inom både revision och administration. För att kunna leverera en jämn produktion till är en viktig komponent att hyra in tillfällig personal och specialistkompetens, t.ex. inom it-revision. Kostnaden för externa konsulter har minskat från ca 2012 till ca 2013 (se tabell 5). Det förklaras huvudsakligen av anpassning till mer begränsade ekonomiska ramar 2013 än 2012. Inom kärnverksamheten har kostnaderna minskat med ca . I stället har egen personal i högre grad använts till granskning. Tabell 5 Kostnader för extern kompetens och konsulter inom hela myndigheten –2013 Kostnaderna för extern kompetens och konsulter i myndighetens verksamhetsutveckling har också minskat . Det förklaras av att betydande satsningar i form av utveckling och uppgradering av stödsystem gjordes medan utvecklingsbehovet var mindre. Intern styrning och kontroll Med intern styrning och kontroll avses den process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sitt verksamhetsansvar. Denna process ska omfatta riskanalys, kontrollåtgärder, uppföljning och dokumentation. Det är riksrevisorn med administrativt ansvar som enligt lagen (2002:1023) med instruktion för lämnar ett intygande om myndighetens interna styrning och kontroll. Baserat på processen för intern styrning och kontroll, självutvärdering, hanteringen av identifierade risker, underställda chefers intygande samt internrevisionens och externrevisionens granskningar bedömer riksrevisorn med administrativt ansvar att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Externrevisorns uttalande om årsredovisningen Revisionsberättelsen från (här kallad externrevisorn) lämnades in till finansutskottet . Som komplement till revisionsberättelsen sammanfattar externrevisorn sina iakttagelser från granskningen i en revisionspromemoria. Enligt externrevisorns uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet med lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess finansiella resultat för året. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Stora avvikelser i prognosen för förvaltningsanslaget När det gäller granskningen av anslagsredovisningen lyfter externrevisorn fram att årets utgifter inte bara har inneburit att föregående års utnyttjande av anslagskrediten har återbetalats, utan att det dessutom har uppkommit ett anslagssparande på . I per bedömde myndigheten att den utnyttjade anslagskrediten skulle vara reglerad , men att något anslagssparande inte skulle uppkomma. Utfallet blev alltså mer än vad prognosen visade per . Externrevisorns slutsats är att det, liksom , uppkommit en stor prognosavvikelse under det sista tertialet. Externrevisorn har framfört sina synpunkter till ledningen och rekommenderat att göra en översyn av de interna rutinerna för prognosarbetet. har till externrevisorn framfört att det stora anslagssparandet behövs för nödvändiga utvecklingsinsatser och framåt, då bedömer att framtida anslag inte täcker verksamhetens behov. Redovisningen av framtida åtaganden för chefspensioner konstaterar externrevisorn att redovisar nästkommande års beräknade utbetalningar för en f.d. riksrevisor som en avsättning och det ytterligare åtagandet som finns för henne som en ansvarsförbindelse. Externrevisorn hänvisar till sina tidigare påpekanden om behovet av ett ställningstagande om hur åtagandet för chefspensioner ska redovisas hos myndigheten. är den åttonde uppföljningsrapporten . Rapporten är ett svar på finansutskottets önskemål om att ska redovisa för vad granskningarna lett till. Uppföljningsrapporten ska ge underlag för att bedöma resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I riksrevisorernas förord till uppföljningsrapporten konstateras att även om det inte alltid är möjligt att dra slutsatsen att det är granskningar som är den direkta anledningen till de förbättringar som kan iakttas, visar uppföljningen att spelar en viktig roll i arbetet att förändra och förbättra den statliga verksamheten. Jämfört har gjort några förändringar i uppföljningsrapportens innehåll och struktur. Antalet granskningsrapporter som omfattas av en mer översiktlig uppföljning har minskat till förmån för den s.k. djupa uppföljningen. I årets uppföljningsrapport är antalet granskningsrapporter som omfattas av den djupa uppföljningen fler . Skälet är att den djupa uppföljningen ger ett mer utvecklat underlag för att bedöma resultatet av verksamhet, konstaterar riksrevisorerna i sitt förord. Djup uppföljning av 15 granskningsrapporter Syftet med den djupa uppföljningen är att brett belysa hur granskningsrapporterna från effektivitetsrevisionen tas emot och vad de leder till. Den djupa uppföljningen omfattar den här gången ett urval av 15 granskningsrapporter som beslutades –. har 10 granskningsrapporter valts ut för djup uppföljning. Med årets djupa uppföljning har 76 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen omfattats av en djup uppföljning. Det motsvarar av samtliga granskningsrapporter. Uppföljningsresultaten bygger på genomgångar av skriftlig dokumentation och på uppgifter från företrädare för och övriga granskade organisationer. I de intervjuer och enkäter som har genomförts har försökt att få en uppfattning om i vilken utsträckning granskningarna har bidragit till de eventuella förbättringar som har kunnat spåras. Följande granskningsrapporter har följts upp: Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning (RiR 2009:15) Underhåll av belagda vägar (RiR 2009:16) It-investeringar över gränserna (RiR 2009:18) Jobbskatteavdraget (RiR 2009:20) Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter (RiR 2009:21) Jobb- och utvecklingsgarantin – en garanti för jobb? (RiR 2009:22) Internationell skattekontroll – informationsutbyte med andra länder (RiR 2009:24) Statens garantier i finanskrisen (RiR 2009:26) Studenternas anställningsbarhet – regeringens och högskolans insatser (RiR 2009:28) Omlokalisering av myndigheter (RiR 2009:30) Tillsynen av överförmyndarna – uppföljningsgranskning (RiR 2009:31) Från många till en – sammanslagning av myndigheter (RiR 2010:3) Arbetspraktik (RiR 2010:5). I uppföljningsrapporten disponeras redovisningen av den djupa uppföljningen av respektive granskningsrapport under rubrikerna Regeringens och myndigheternas åtgärder I de avslutande kommentarerna, som inte är formbundna, framgår bedömning av hur granskningsrapporterna har tagits emot och vad de har lett till. Bland annat redovisas om åtgärder har vidtagits och om de är i linje med rekommendationer. Flertalet av de granskningsrapporter som omfattas av den djupa uppföljningen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller myndigheten i fråga. I de avslutande kommentarerna redovisas också om problem och brister som iakttogs vid granskningen kvarstår. Behandling av den årliga revisionens modifierade uttalanden Antalet modifierade revisionsberättelser har varierat mellan två och tolv . Granskningen av myndigheternas årsredovisningar för resulterade i att tre myndigheter fick revisionsberättelser med modifieringen reservation och två myndigheter fick revisionsberättelser med modifieringen att avstår från att uttala sig. Uppföljning av 23 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen Från och med årets uppföljningsrapport görs översiktlig uppföljning endast en gång av varje granskningsrapport. Det innebär att samtliga publicerade granskningsrapporter följs upp cirka två–efter publicering. Den översiktliga uppföljningen omfattar 23 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen (RiR 2011:18–RiR 2012:10). I uppföljningen beskrivs vad granskningarna visade och vilka åtgärder som regeringen och övriga granskade organisationer har vidtagit eller aviserat. Utgångspunkten för uppföljningen är regeringens redovisning av vidtagna respektive aviserade åtgärder i de särskilda skrivelserna och i annan dokumentation. Resultatet av uppföljningen redovisas per utskott.