bet · H101FöU7 · 2014-01-21 00:00:00 — 2013/14:FöU7 Försvarspolitiska frågor I betänkandet behandlas motioner om vissa försvarspolitiska frågor som väcktes under de allmänna motionstiderna 2011, 2012 och 2013. Motionsförslagen rör bland annat behovet av en säkerhetsstrategi, det svenska försvarets förmåga, nordiskt försvarssamarbete, svenskt deltagande i internationella insatser och väsentliga säkerhetsintressen. De rör även en avveckling av . Utskottet konstaterar i flera fall att Försvarsberedningens arbete med att utarbeta en långsiktig inriktning för försvars- och säkerhetspolitiken omfattar de frågor som motionsförslagen behandlar och utskottet vill därmed inte föregripa det arbetet varför motionerna har avstyrkts. I betänkandet finns 12 reservationer (S, MP, SD och V) och ett särskilt yttrande (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Säkerhetsstrategi och anpassad hotbild 2011/12:Fö222 av (M), 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 20, 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 10 och 15 samt 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 9 och 15. Reservation 1 (MP) Det svenska försvarets förmåga 2011/12:Fö212 av (FP), 2011/12:Fö217 av (FP), 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkande 4, 2012/13:Fö232 av (FP), 2012/13:Fö235 av (FP) och 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkandena 1, 8 och 9. Reservation 2 (S) Reservation 3 (SD) 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:Fö244 av (M), 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 3, 2012/13:Fö253 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkandena 7–14. Reservation 4 (SD) 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3, 2011/12:Fö229 av (S), 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkandena 6–8, 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5, 2013/14:U251 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkandena 4 och 5 samt 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 12. Reservation 5 (S) Reservation 6 (MP) 2011/12:Fö240 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2012/13:U207 av m.fl. (V) yrkande 16, 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 1, 2012/13:Fö268 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:U209 av m.fl. (V) yrkande 17, 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 5. Reservation 7 (MP) Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) Väsentliga säkerhetsintressen och försvarsindustristrategi 2012/13:Fö245 av (SD) yrkande 10, 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 24. Reservation 10 (S) Reservation 11 (SD) 2013/14:Fö241 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 12 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V), (S), Abdirizak Waberi (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas motioner om vissa försvarspolitiska frågor som väcktes under de allmänna motionstiderna 2011, 2012 och 2013. Till grund för försvarets nuvarande inriktning, kraven om operativ förmåga och insatsorganisationens nuvarande utformning ligger beslut enligt betänkandet Försvarets inriktning 2008/09:FöU10 (prop. 2008/09:140, rskr. 2008/09:292). Förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut som ska avse perioden . beslutade regeringen att den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen fortsatt ska svara för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Försvarsberedningen ska följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och inför regeringens förslag till i viktigare långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiska frågor redovisa sin syn på dessa. lämnades anvisningar om att Försvarsberedningen skulle analysera viktigare förändringar i den internationella utvecklingen såväl globalt som i relevanta regioner. Försvarsberedningen skulle redovisa sin bedömning av den säkerhetspolitiska utvecklingen och sammanhängande konsekvenser för svensk försvars- och säkerhetspolitik (Fö2012/1384/FÖBER). Rapporten i en globaliserad värld (Ds 2013:33) lämnades . För Försvarsberedningens fortsatta arbete lämnades anvisningar (Fö2013/1390/SSP) och av dessa framgår att beredningen ska lämna förslag för perioden med utgångspunkt i sin säkerhetspolitiska rapport i en globaliserad värld, och att förslagen ska följa den inriktning som lades fast av 2009. Av anvisningarna framkommer även att förslagen ska beakta förmågeutvecklingen i omvärlden samt att analyser och förslag till inriktning för det civila försvaret ska lämnas. ska Försvarsberedningen lämna sin försvarspolitiska rapport till (Försvarsdepartementet). Med denna som grund avser regeringen lämna en försvarspolitisk inriktningsproposition till . Därmed läggs grunden för ett nytt riksdagsbeslut om bl.a. försvarets inriktning och kraven på operativ förmåga efter 2015. Säkerhetsstrategi och anpassad hotbild Utskottets förslag i korthet avslår motioner om nya strategier för säkerhet, förändrad hotbild och förmågor och en motion om ett uppdrag till Försvarsmakten att belysa konsekvenserna av en svensk Nato-anslutning. Utskottet betonar vikten av en bred politisk samsyn och vill därmed inte föregripa Försvarsberedningens arbete med att utarbeta en långsiktig inriktning för försvars- och säkerhetspolitiken. Jämför reservation 1 (MP). I motion 2011/12:Fö222 framhåller (M) att ett beslut om en Natoanslutning bör ske genom en blocköverskridande parlamentarisk överenskommelse och med folklig förankring. Han menar att en anslutning också bör ske i nära samråd med . Motionären framhåller att Försvarsmaktens perspektivstudier belyser omvärldstrender och deras konsekvenser och att det finns anledning att arbeta med breda infallsvinklar i dessa studier. Motionären menar därför att det finns anledning att vara förutseende i försvarsplaneringen och att perspektivstudien bör belysa konsekvenserna för Försvarsmakten av en svensk Natoanslutning. I motionerna 2012/13:Fö268 (yrkande 10) och 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) (yrkande 9) framhåller motionärerna att måste skapa sig en säkerhetsstrategi som vilar på en bredare grund än den vi har . Förutsättningarna för den internationella säkerheten har enligt motionären förändrats på ett genomgripande sätt. Motionärerna ser inte nödvändigtvis att världen är farligare , men de hävdar att den har blivit mindre stabil och mer oförutsägbar. För att kunna säkra nationella intressen anser motionärerna att en nationell strategi även behöver omfatta andra samhällsområden än försvarets och bygga på en god kunskap om omvärlden, intern säkerhet och krishantering. Andra offentliga verksamhetsområden, både statliga och kommunala, föreslås bli en integrerad del av den nationella säkerhetspolitiken. Motionärerna ser det som nödvändigt att verka för att nya inriktningar och nya förmågor tas fram. Även i motionerna 2013/14:Fö246 (yrkande 1), 2012/13:Fö268 (yrkande 1) och 2011/12:Fö240 (yrkande 1) av m.fl. (MP) framhålls att Försvarsmakten måste få direktiv för att anpassa försvaret efter den hotbild som finns . På liknande sätt yrkar de i motionerna 2013/14:Fö246, 2012/13:Fö268 (yrkandena 15) och 2011/12:Fö240 (yrkande 20) att det finns ett behov av att vidga den traditionella synen på försvarspolitik och vidta sektorsöverskridande åtgärder anpassade efter dagens och morgondagens hotbilder. Förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut som ska avse perioden . Försvarsberedningen har följt den säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden och rapporten i en globaliserad värld lämnades . Försvarsberedningen skriver i rapporten att man utvecklat och etablerat ett brett perspektiv på utmaningar och hot. I rapporten betonas även vikten av en samlad syn på säkerhet som inkluderar flera sektorer. Säkerhetsarbetet uppges omfatta en lång rad aspekter inom flera politikområden med aktörer från såväl offentlig som privat sektor. Beredningen beskriver utmaningarna och hoten mot vår säkerhet som allt mer föränderliga och gränslösa och föreslår att samarbetet med Nato ska fortsätta att utvecklas inom ramen för det svenska partnerskapet eftersom samarbete ytterst begränsas av att vi inte åtar oss några försvarsförpliktelser. Försvarsberedningen var enig om huvuddragen i rapporten, och av anvisningarna för det fortsatta arbetet framkommer att beredningen ska lämna förslag för perioden med utgångspunkt i den säkerhetspolitiska rapporten i en globaliserad värld. Inför Försvarsberedningens arbete med den försvarspolitiska rapporten gav regeringen i uppdrag (regleringsbrevet ) att redovisa en perspektivstudie för (Försvarsdepartementet) . Perspektivstudien överlämnades och beaktar bl.a. omvärldsutvecklingen, erfarenheterna från Försvarsmaktens försvarsplanering och frågor som bedöms bli avgörande för nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut. Utskottet kan konstatera att förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut och att Försvarsberedningen nått enighet om huvuddragen i sin säkerhetspolitiska rapport där det understryks att det breda perspektivet på säkerhet snart sagt inbegriper alla samhällssektorer och att säkerhet är ett vidare begrepp än endast skydd av det egna fysiska territoriet. Försvarsberedningen framhåller tydligt att den svenska säkerhetspolitiken ska ses som en del av samhällets samlade resurser för att möta hot och utmaningar mot vår säkerhet. Redan i inriktningsbeslut beskrevs det breda perspektivet på utmaningar och hot, vilket måste prägla den säkerhetspolitiska analysen. I beslutet framhölls också behovet av en helhetssyn och civil–militär samverkan för att skapa säkerhet. Utskottet kan konstatera att Försvarsberedningen ansåg att utvecklingen i vår omvärld understryker behovet av att samarbetar med andra länder och organisationer. Som ett led i att klargöra vilka prioriteringar bör göra gällande i det nordiska samarbetet är det enligt Försvarsberedningen viktigt att utvärdera hur försvarspolitiska samarbete i , inom EU, med Nato och med andra berörda forum kan utvecklas. Hur dessa samarbeten ska kunna förbättras ytterligare bör analyseras och utvecklas i särskild ordning. Utskottet kan vidare konstatera att Försvarsberedningen beaktar och beskriver fördjupade former för de bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbetena. De frågor som aktualiseras i motionerna ryms inom Försvarsberedningens uppdrag. Försvarsberedningen går in i slutskedet av sitt arbete. Utskottet framhåller vikten av det samråd om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken som sker där mellan regeringen och riksdagspartierna. Försvarsberedningens arbete för att uppnå en bred politisk samsyn i dessa frågor bör inte föregripas, varför motionerna avstyrks. Det svenska försvarets förmåga Utskottets förslag i korthet avslår motioner om Försvarsmaktens förmågebehov, e-krig och målen för det militära försvaret. Utskottet betonar vikten av en bred politisk samsyn och vill därmed inte föregripa Försvarsberedningens arbete och dess försvarspolitiska rapport med inriktning för kraven på operativ förmåga. Jämför reservationerna 2 (S) och 3 (SD). I motion 2011/12:Fö228 av m.fl. (S) (yrkande 4) framhåller motionärerna att det i Arktisområdet pågår en utveckling där det internationella intresset allt mer riktas mot rätten till naturtillgångar som olja, gas, mineraler och fiske. Det konstateras att inte har egna anspråk när det gäller naturresurserna i , som till skillnad från är oreglerade, men konstateras att den säkerhetspolitiska situationen påverkas av utvecklingen i området och att det militära intresset för området ökar. Motionärerna lägger därför stor vikt vid att bl.a. fortsätta utveckla samarbetet mellan flygbaserna i , och . De understryker även betydelsen av att den nya svenska insatsorganisationen kan hantera både svenska och subarktiska klimatförhållanden. Den subarktiska förmåga som finns inom försvaret är en unik kompetens som de önskar bevara och utveckla. I motion 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) anförs att det svenska försvarets främsta uppgift är försvaret av , dess suveränitet och integritet. Motionärerna framhåller att försvars- och säkerhetspolitiken måste ses som en del i en helhet där den tillsammans med andra politikområden syftar till att skapa fred och säkerhet. Motionärerna menar att hoten mot och våra grannländer är svåra att förutsäga, att de kan uppstå plötsligt och beredskapen måste vara god. Det kan enligt motionärerna inte uteslutas att vi kommer att utsättas för militära hot även om ett enskilt väpnat angrepp mot från en annan stat är fortsatt osannolikt under en överskådlig framtid. Ytterst måste därför Försvarsmaktens främsta uppgift vara att hävda och värna suveränitet, våra rättigheter och nationella intressen (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare vikten av att det svenska försvaret bibehåller och utvecklar ubåtsjaktförmågan (yrkande 8). Motionärerna anser även att det finns behov av riktade forsknings- och utvecklingsinsatser för att stärka försvarsförmågan när det gäller nanoteknik, sensorer, undervattensteknik, cybersäkerhet och räddningstjänst. Särskilt värdefullt menar motionärerna att det vore med ett nordiskt fokus på cybersäkerhet. Exempelvis skulle ett gemensamt nordiskt program för cyberförsvar och cybersäkerhet kunna upprättas (yrkande 9). I motionerna 2011/12:Fö217 och 2012/13:Fö232 av (FP) framhålls att Försvarsmakten bör organisera de enheter som huvudsakligen utför uppgifter relaterade till telekrig från existerande vapenslag till ett nytt vapenslag: e-krig. Att etablera ett nytt vapenslag är enligt motionären ingen okomplicerad fråga. Med tanke på hur omvärlden agerat och beskriver de risker som finns är det hög tid att blir ett av föregångsländerna på området och sätter fokus på samordnat preventivt arbete. Motionären menar att det kraftigt skulle minska risken för att reaktivt bemöter redan inträffade allvarliga händelser utan samordning och utan övergripande kontroll. När det gäller e-krig anför motionären dessutom att Försvarsmakten under såväl fredstid som krigstid bör får det huvudsakliga ansvaret i samhället för en effektiv samverkan mellan samtliga civila och militära insatser relaterade till e-krig, telekrig, signalspaning, elförsörjning och datakommunikation. har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Förberedelser pågår inför nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut, och den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen svarar för samråd mellan regeringen och riksdagspartierna om den långsiktiga inriktningen av försvars- och säkerhetspolitiken. Regeringen lämnade i uppdrag åt Försvarsmakten i regleringsbrevet att redovisa en perspektivstudie för (Försvarsdepartementet) . Perspektivstudien (FM2013-276:1) har lämnats in och beaktar omvärldsutvecklingen, erfarenheter från Försvarsmaktens försvarsplanering och arbetet med Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi. Studien behandlar frågor som bedöms bli avgörande för nästa försvarspolitiska inriktningsbeslut och det fortsatta arbetet med reformeringen av Försvarsmakten. Den beaktar även utvecklingen i fråga om obemannade system, informationsoperationer och robotförsvar samt ett antal andra områden som bedöms vara avgörande för Försvarsmaktens fortsatta utveckling. Försvarsmakten konstaterar där att den framtida förmågeutvecklingen kommer att påverkas av teknikutvecklingen inom flera områden och nämner då bl.a. områden som telekrig, sensorer och undervattensteknik. Betydelsen av subarktisk fältarbetskompetens beskrivs i studien mot bakgrund av behovet att kunna stödja de stater som omfattas av solidaritetsdeklaration. Försvarsberedningen var enig om huvuddragen i rapporten i en globaliserad värld som lämnades . För Försvarsberedningens fortsatta arbete lämnades anvisningar , och av dessa framkommer att man bör lämna förslag för perioden med utgångspunkt i Försvarsberedningens säkerhetspolitiska rapport och att förslagen ska följa den inriktning som lades fast av 2009. Av anvisningarna framkommer även att förslagen ska beakta förmågeutvecklingen i omvärlden. Utskottet vill erinra om att målet för det militära försvaret som det är formulerat är beslutat av (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Försvaret ska enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet, och det ska ske genom att hävda rikets suveränitet och värna om suveräna rättigheter och nationella intressen i övrigt. Det militära försvaret ska enligt de nuvarande målen bidra till att skydda samhället och dess funktionalitet genom att förebygga och hantera konflikter och krig. Målen är det som ytterst dimensionerar kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga. Utskottet ser Försvarsberedningens arbete och dess försvarspolitiska rapport med inriktning för kraven på operativ förmåga efter 2015 som en ordnad process där målen för det militära försvaret och den operativa förmågan i ett långsiktigt perspektiv noga övervägs brett över partigränserna. Utskottet vill understryka vikten av att kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga efter 2015 inte hanteras styckevis och delt utan ses som en helhet på det sätt som Försvarsberedningens arbetsprocess medger. bedömer utskottet att flera av de åtgärder regeringen vidtagit specifikt har stärkt förmåga till nationellt försvar. Återinrättandet av de regionala staberna och den nu återupptagna försvarsplaneringen ser utskottet som två tydliga exempel i detta avseende. Utskottet kan därutöver konstatera att beredningen redan nu har pekat på vikten av att utreda hoten och riskerna inom informations- och cybersäkerhetsområdet. Beredningen har framhållit behovet av en utredning som ser på möjligheten att fortsatt stärka it-samhällets robusthet och analysera behovet av cyberförmågor. Försvarsberedningen har bedömt att de globala utmaningarna och hoten, inklusive situationen i vårt närområde, teknikutvecklingen och den allmänna säkerhetspolitiska utvecklingen, understryker behovet av att fullfölja den inriktning för försvaret som lades fast av 2009. Behovet av en insatsorganisation med hög tillgänglighet, flexibilitet och professionalism kan inte nog understrykas, och det bör vara de principerna som det svenska försvaret byggs på. Utskottet kan konstatera att många viktiga förmågor för försvaret lyfts i de olika motionerna, men vill betona vikten av att inte föregripa Försvarsberedningens arbete i sin helhet i dessa avseenden och avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om utökat nordiskt försvars- och säkerhetssamarbete och om svensk luftövervakning av . När det gäller vissa av motionerna bedömer utskottet att intentionerna har beaktats då regeringen redan aktivt verkar för det nordiska samarbetet med den inriktning som utskottet önskar. Utskottet förgriper inte Försvarsberedningens arbete i detta avseende. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2013/14:Fö246 av m.fl. (MP) framhålls att i närtid bör ta initiativ till att etablera ett fördjupat nordiskt samarbete om militär transportkapacitet, sjukvårdstjänst och utbildning. För dessa uppgifter bedömer motionärerna att ett permanent strukturerat samarbete bör övervägas och att bör ta initiativet till detta (yrkande 3). Även i motionerna 2012/13:Fö268 (yrkande 3) och 2011/12:Fö240 (yrkande 5) av m.fl. (MP) framhålls detta. I motion 2013/14:Fö257 framhåller (SD) att betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill motionären särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Motionären ser uppenbara förtjänster med att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under det era. Motionären vill driva det nordiska försvarssamarbetet så långt som möjligt och anser att bör undersöka möjligheten att fördjupa det nordiska militära samarbetet i linje med Stoltenbergrapportens förslag (yrkande 7), något som även framhålls i motion 2012/13:Fö245 (yrkande 3) av samme motionär. Vidare framhåller han i motion 2013/14:Fö257 att bör verka för en delvis gemensam försvarsplanering för de nordiska länderna som kan godkännas av Nato (yrkande 8). I frågor om nordiskt samarbete anser motionären att man bör sträva efter att samordna de olika nordiska samarbetsavtalen i en struktur (yrkande 9) och att förutsättningarna för att ta emot hjälp från de nordiska länderna i händelse av krig eller höjd beredskap eller att ge dem hjälp bör utredas (yrkande 10). Ytterst ser motionären det som nödvändigt att inom ramen för det nordiska samarbetet verka för en konkretisering av den nordiska solidaritetsförklaringen i hela skalan, från krishantering till fullskaligt krig på nordiskt territorium (yrkande 14), och han menar att det även är önskvärt att verka för ökade insatser för att uppnå en samordnad havsövervakning och ett samordnat satellitsystem (yrkande 13). I motion 2013/14:Fö247 av m.fl. (S) framhåller motionärerna vikten av att strävar efter ett långtgående och fördjupat nordiskt försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete. varken kan, vill eller ska isolera sig från omvärlden, och de menar därför att det svenska försvaret bör präglas av en tydlig ambition att både utveckla en stark nationell dimension och att aktivt delta i en fördjupning av det nordiska samarbetet. Försvarsberedningens förslag om en gemensam incidentberedskap och ett gemensamt utbyte av information kring försvarsplanering inom ses av motionärerna som mycket viktiga steg i ett utbyggt nordiskt samarbete (yrkande 2). Även i motion 2012/13:Fö253 av m.fl. (S) lyfter motionärerna fram vikten av ett fördjupat försvars- och säkerhetsarbete i . De anser att de nordiska länderna måste förhålla sig till utvecklingen i närområdet och att utvecklingen i såväl som ställer krav på ett arbete för fred och säkerhet i flera dimensioner. En av de faktorer som enligt motionärerna särskilt påverkar situationen är det ryska militära förmågelyftet. I såväl Arktis- som sker avsevärda förstärkningar. I dagens situation menar motionärerna att man kan se tydliga exempel på att de nordiska länderna i vardagen skapar en gemensam militär kapacitet som stärker samtliga deltagare och att de nordiska länderna har gemensamma intressen (yrkande 1). I samma motion (yrkande 2) beskriver motionärerna att de ser ett behov av en översyn av lagar och regler för att underlätta och avbyråkratisera samverkansprojekt på nordisk basis inom försvars- och säkerhetsområdet. I motion 2012/13:Fö244 anför (M) att regeringen bör se över möjligheterna för att tillsammans med övriga nordiska länder ta ett ansvar för luftpatrullering och luftövervakning av och . Ett nordiskt samarbete, med som varaktigt deltagande part, om luftpatrullering och övervakning i dessa områden är ett utmärkt exempel på utökat samarbete mellan Natos medlems- och partnerländer inom ramen för Partnerskap för fredsamarbetet (PFF). Som både Nato- och EU-medlemmar har mottagit visst stöd när det gäller framför allt luftrumsövervakning. har bl.a. tjeckiska patrullerat i området – ett uppdrag som beskrivits som mycket lyckat delvis tack vare Gripenplanens höga tillförlitlighet och verkningsgrad. Det ligger i såväl som den övriga västvärldens intresse att bidra till luftövervakning i . I motion 2013/14:Fö257 lyfter (SD) fram luftpatrullering av (yrkande 11) och ett utökat nordiskt samarbete för luftövervakning (yrkande 12). Motionären ser det redan accepterade uppdraget att tillsammans med och hantera luftövervakningen av som ett viktigt steg framåt och menar att det inte enbart ligger i utan i alla de nordiska ländernas intresse att bidra till försvaret av suveränitet och att upprätthålla stabiliteten i området. I motionen understryks att det inte enbart är luftövervakningsuppgifter som det svenska flygvapnet bör erbjuda utan också luftpatrullering.