bet · H101UbU11 · 2014-03-10 00:00:00 — Eftersom elever är minderåriga under gymnasiets första och andra år bör skollagen även omfatta personer som söker arbete i gymnasieskolan. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C419 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla särskilda profilutbildningar i miljonprogramsområden. 2013/14:Kr254 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om estetiska ämnen i gymnasieskolan. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra estetiska ämnen som gymnasiegemensamma ämnen i gymnasiet. 2013/14:Ub207 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om styrning av gymnasieutbildningarna mot kommande behov av arbetskraft på arbetsmarknaden. 2013/14:Ub221 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja entreprenörskap och att privatekonomi ska ingå som kursmoment i grund- och gymnasieskolan. 2013/14:Ub223 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka yrkesprogrammen på gymnasiet genom att införa en tvåårig gymnasial utbildning med mer yrkespraktik. 2013/14:Ub231 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa körkortsutbildning i skolan. 2013/14:Ub232 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa fler lärlingsplatser inom byggnadsbranschen. 2013/14:Ub249 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av fortbildning för gymnasielärare för att underlätta inlärning hos eleverna. 2013/14:Ub262 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att erbjuda körkortsutbildning inom ramen för gymnasieutbildning. 2013/14:Ub263 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om körkortsutbildning i gymnasieskolan. 2013/14:Ub265 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsumentkunskap och privatekonomi i skolan. 2013/14:Ub270 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utbildning inom Ung företagsamhet. 2013/14:Ub275 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. 2013/14:Ub283 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om det önskvärda i att förmedla kunskap om företagande också med kooperativa värderingar i den svenska skolan. 2013/14:Ub284 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av funktionshindrade gymnasieelevers skoltransporter. 2013/14:Ub285 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över statsbidraget till gymnasieskolan så att överåriga elever omfattas av bidraget. 2013/14:Ub287 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gymnasieskolan. 2013/14:Ub300 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa körkortsundervisning på vissa program i gymnasiet. 2013/14:Ub311 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en god kontakt mellan elev, skola och vårdnadshavare. 2013/14:Ub313 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för praktik på alla gymnasieprogram. 2013/14:Ub331 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till lastbilskort inom ramen för bygg- och anläggningsprogrammet. 2013/14:Ub332 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till att de problem som beskrivs i motionen blir utredda och utklarade. 2013/14:Ub339 av Shadiye Heydari (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att satsa på utbildning av personliga assistenter. 2013/14:Ub348 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av entreprenörskap i svensk skolundervisning. 2013/14:Ub363 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om se över förutsättningarna för att införa obligatorisk körkortsundervisning i gymnasieskolan. 2013/14:Ub366 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utöka lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. 2013/14:Ub373 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att åter göra det estetiska ämnet till ett gymnasiegemensamt ämne. 2013/14:Ub389 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan ge samtliga elever på gymnasieskolan möjlighet att starta ett UF-företag. 2013/14:Ub391 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan erbjuda praktik till samtliga elever på gymnasiet. 2013/14:Ub392 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga drogtester i gymnasieskolan. 2013/14:Ub395 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det som huvudregel ska krävas godkänt i svenska (eller svenska som andraspråk), engelska och matematik samt ytterligare fem ämnen för antagning till alla nationella gymnasieprogram eller motsvarande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör utredas om elever som inte kommer in på nationella program på gymnasiet i stället kan erbjudas möjlighet att läsa vid folkhögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att alla gymnasieskolans yrkesprogram, inklusive den gymnasiala lärlingsutbildningen, ska ge grundläggande behörighet till högskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att estetisk verksamhet bör ingå som ett obligatoriskt ämne i alla nationella program i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetsmarknadskunskap bör inkluderas i undervisningen på alla gymnasieprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge arbetsmarknadens parter större inflytande över kursplaner och mål för den yrkesförberedande delen av utbildningen på yrkesprogrammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja kvaliteten på de praktikperioder som eleverna på yrkesprogrammen genomgår under sin utbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge programråden ett utökat mandat att styra över etableringen av nya yrkesprogram. 2013/14:Ub412 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga möjligheten att införa slumpvisa drogtester inom gymnasieskolan. 2013/14:Ub416 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ekonomi- och konsumentkunskap . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en stärkt konsumentmakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om värdet av kunskap i frågor som rör hälsa, som kost, motion och ett aktivt socialt liv. 2013/14:Ub436 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram återigen ska ge grundläggande behörighet till högskolestudier. 2013/14:Ub437 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolan som väg till arbetslivet. 2013/14:Ub447 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att överväga att införa ett nationellt sökområde för gymnasieskolan. 2013/14:Ub458 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa praktikveckor för alla gymnasieelever. 2013/14:Ub495 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anläggningsarbetares möjligheter på arbetsmarknaden som en följd av de tolkningar som görs av Gy 2011. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av körkortsbehörighet BCE i anläggningsbranschen och behovet av att ändra i Gy för att ge anställningsbarhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av körkort i de flesta yrken och anställningar. 2013/14:Ub505 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över eventuella konsekvenser av beslutet att inte låta körkort för tung lastbil och tungt släp ingå i gymnasieskolans bygg- och anläggningsprogram. 2013/14:Ub508 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om privatekonomi i skolans undervisning. 2013/14:Ub510 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om lärlingsutbildningar för undersköterskor. 2013/14:Ub511 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undervisning i privatekonomi i gymnasieskolan. 2013/14:Ub521 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieutbildningar ska ge grundläggande högskolebehörighet utan aktivt sökande från eleverna. 2013/14:Ub534 av Finn och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om peer review-system för att bedöma utbildningsresultat. 2013/14:Ub539 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till kompensation till elever som felaktigt har placerats i särskolan. 2013/14:Ub552 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av en fungerande kompetensförsörjning från gymnasieskolan till arbetsmarknaden. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om profilutbildningar i miljonprogramsområden. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra eleverna rustade för att möta framtiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram ska leda till grundläggande behörighet i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att svensk arbetsmarknad kräver gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att motverka avhopp i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla gymnasieprogram ska vara treåriga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka kontakten med arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvalitet i lärlingsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med en utvärdering av konsekvenserna av Gy 2011. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en modern och likvärdig gymnasieexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jämställdhet i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtidskompetenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att estetisk verksamhet ska vara ett gymnasiegemensamt ämne. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergången till högskola och vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om registerkontroll av personal i gymnasieskolan. 2013/14:Ub580 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om studier för alla i ekonomi och konsumentfrågor i och på gymnasiet. 2013/14:Ub581 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om körkortsutbildning i skolan. 2013/14:N331 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av ökat entreprenörskap i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samverkan mellan skolan och näringslivet. 2013/14:A398 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge i uppdrag att införa mer entreprenörskap och företagande i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra högskolebehörighet på alla gymnasieutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa praktik i alla yrkesförberedande gymnasieutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en möjlighet att införa en förlängd praktikperiod inom ramen för yrkesförberedande gymnasieutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge lämplig myndighet i uppdrag att modernisera praktikplatser för unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa handledarutbildning för företag. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 14 Motioner som bereds förenklat och (båda S) och (båda S) och (båda S) m.fl. (S) och (båda FP) m.fl. (S) m.fl. (S) och (båda M) och (båda MP) Finn och (båda M) och (båda KD) och (båda S) m.fl. (S) m.fl. (FP) I den här debatten behandlar vi framför allt de kommittémotioner om gymnasieskolan som väckts av S, V och MP under den allmänna motionstiden. Gemensamt för oss är att vi tycker att ambitionen för gymnasieskolan ska höjas.Majoriteten i utskottet avstyrker samtliga våra förslag med bland annat motiveringen att de anser att vi har en gymnasieskola anpassad för framtiden på plats. Det tycker inte vi. Ambitionerna var goda, men verkligheten har visat att det inte har fungerat.Herr talman! Alla vill inte bli akademiker. Men nära nog alla vill ha ett jobb. För att få ett arbete krävs en gymnasieutbildning. Att säga något annat är att luras. De flesta studier som rör arbetsmarknaden visar att ungdomar utan gymnasieutbildning har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Vi har föreslagit att gymnasiet ska vara obligatoriskt.När man säger till ungdomar, som minister , gång efter annan att "alla vill inte bli akademiker" och det är "inte ens önskvärt" - ibland smyger det sig in ett "kan" - sänder det fel signaler.För det första: Vad är en akademiker egentligen? En person som studerar eller är utbildad vid högskola eller universitet - det är väl det första man kommer att tänka på. Är det en yrkesarbetande med betyg i akademisk utbildning, ett förhållningssätt, eller att du blir duktig på att sortera det du lär dig? Det tror jag att det är väldigt många som kan tänka sig att göra och att bli, åtminstone i livet. Forskningen har visat att höga krav och förväntningar på alla är en framgångsfaktor.För det andra sänder det konstiga signaler till omvärlden. I en kunskapsekonomi, där vi ska konkurrera med kunskap och inte med låga löner, duger det inte att sänka målet för eftergymnasial utbildning.Det finns ca 8 431 yrken i . Vi måste ha en gymnasieskola som förbereder för detta och som lägger grunden till att man kan byta mellan dessa yrken under livet eller kanske till och med starta ett företag. Vi måste sluta att sortera. Vi ska inte rigga återvändsgränder och säga åt folk att de är det ena eller det andra.Vi behöver praktiska teoretiker och teoretiska praktiker. Faktum är att hjärnan och handen hör ihop - det är vetenskapligt bevisat.Vi vill att alla gymnasieprogram ska ge grundläggande behörighet. Avståndet måste vara kort till att gå vidare till yrkeshögskola eller högskoleutbildning, och gymnasieskolan ska också rusta en med bildning för livet.Herr talman! Ett av motiven till gymnasiereformen var att den skulle leda till färre avhopp. Det var en lovvärd ambition, absolut. Analytiker på säger att det är så pass stora volymer av unga som inte slutför gymnasiet att det är det stora och viktigaste arbetsmarknadsproblemet.Vi ser ingen tendens till att det har blivit färre avhopp. I som kom , tror jag, ser man att de snarare har ökat. Andelen unga mellan 18 och 24 utan gymnasieutbildning var också högre 2012 än 2011.Utskottsmajoriteten säger att det är för tidigt att fastställa vilka effekter gymnasiereformen har haft. Man ska följa utvecklingen, säger man. Vi har hört det förut, eller hur? Vänta och se. Det har vi absolut inte tid med!Som jag sade tidigare vill vi att gymnasieskolan blir obligatorisk. Det ställer krav på ungdomarna, men det ställer också krav på staten, kommunerna och skolhuvudmännen. Vi behöver förstås möta det med stora insatser för att alla unga ska ha möjlighet att nå en gymnasieexamen. Det kräver resurser, men det gör det också när ungdomarna står utanför.Stödet till eleverna måste stärkas. Det kräver nationella mål för avhoppen, och en utvecklad strategi som staten och huvudmännen kan komma överens om måste till. SKL har många goda exempel att peka på.Men vi socialdemokrater nöjer oss inte med det, utan vi vill också skriva ett utbildningskontrakt med dem som är så att vi samlar alla resurser, möjligheter och stöd för att de ska få en gymnasieutbildning.Herr talman! Ett annat motiv till att så starkt dela upp gymnasiet i högskoleprogram och yrkesförberedande program var att stärka yrkesutbildningen. Inte heller den ambitionen var fel - tvärtom, inte minst om man tittar på den framtida brist på vissa yrkesarbetare som man spår om. Många yrkesutbildningar leder också direkt till jobb.Jag brukar inte ta så stora ord i min mun i den här talarstolen, men jag kan nästan säga att jag tycker att detta är ett misslyckande. Eleverna söker sig inte till yrkesprogrammen; de snarare flyr dem.Det finns dock goda exempel i landet - skolor där man lyckas rekrytera elever till yrkesprogrammen. Gemensamt för dem tycks vara att man jobbar målmedvetet på att se till att eleverna får en bred kompetens och att de har möjlighet till vidare studier men också att de har en mycket nära koppling till arbetsmarknaden.Modellen med yrkescollege bygger på ett mycket nära samarbete mellan skolans huvudmän, regionens näringsliv, arbetsgivare i offentlig sektor och fackföreningar, som aktivt deltar i utbildningens utformning och kvalitet. Vi socialdemokrater vill utveckla yrkesprogrammen i linje med den modellen.Även det andra pedagogiska spåret inom yrkesutbildningen, lärlingsutbildningen, måste utvecklas i nära samarbete med arbetsmarknadens parter. Lärlingsutbildningen är bra och ska finnas som ett alternativ för de elever som anser att det är den bästa formen. Men vi måste göra slut på beskrivningen att det är en form för skoltrötta. Det är det inte. Vi måste hitta system för att kvalitetssäkra den gymnasiala lärlingsutbildningen tillsammans med yrkesprogrammen.Herr talman! Människan lever inte av bröd allena. har mitt anförande varit väldigt inriktat på jobben, men självklart har gymnasieskolan också ett demokratiskt och bildande uppdrag.När jag och mina S-kolleger i utskottsgruppen träffade rektorn för i talade han om den reella kursplanen, det vill säga vad man behöver ha med sig i livet. Det gymnasiet är ett av de av de goda exemplen som jag talade om. Regionens industri och kommun äger friskolan, och man satsar på att erbjuda dubbla kompetenser: jobb eller plugg.Den reella kursplanen för gymnasieskolan innehåller enligt rektorn många kompetenser: 200 poäng ansvarstagande, etik, moral och människosyn, frågeformulering, initiativrikedom med mera. Det är endast ett ämne som har 201 poäng, och det är humor. Det tycker jag är en väldigt bra kursplan. Det säger ju någonting om vad man faktiskt behöver lära sig i gymnasieskolan.Den estetiska verksamheten i gymnasieskolan kan höra hit men kan också utveckla elevernas fantasi och kreativitet, som är en viktig kompetens i många yrken.Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer är dessutom en av de åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställts av EU och som har ställt sig bakom. Estetisk verksamhet bör därför ingå som ett gymnasiegemensamt ämne i de nationella programmen.Jag vill slutligen yrka bifall till våra reservationer 1 och 5. Utbildningssystemet är centralt för samhällets möjligheter att utvecklas positivt. En tidsenlig utbildningspolitik är en förutsättning för ett hållbart och modernt samhälle.Ett utbildningssystem som är inkluderande, som underlättar för elever att lära sig och utvecklas, som bryr sig om alla elever och som ser till varje elevs specifika behov har större förutsättningar att vara framgångsrikt. Ett sådant system har alliansregeringen inte haft förmågan att införa.Alliansens politik har ofta lett till uppdelning, sortering och återvändsgränder. I stället för att öppna fler dörrar har regeringen gjort vad den kunnat för att allt fler dörrar till vidareutbildning ska stängas. Elever som inte gör de "rätta" valen ska straffas genom att vidareutbildning försvåras; det är Alliansens politik.Miljöpartiet vill i stället öppna upp för framtida val och uppmuntra och stödja den som vill gå längre eller utbilda sig mer, oavsett när man fattar besluten.Herr talman! Alliansregeringens gymnasiereform, där man har försvårat för elever som går yrkesprogrammen att gå vidare till högre studier, har fått tummen ned av eleverna eftersom söktrycket till yrkesprogrammen minskar. Det visar rapporter från Skolverket.En tydlig bild kommer fram när vi ser på årskurs 1. gick av eleverna på yrkesprogram. hade det sjunkit till . Det är en minskning med 6 procentenheter.Det är kontraproduktivt att regeringen på detta sätt gjort att färre väljer yrkesprogrammen, som är centrala för den svenska arbetsmarknaden. vill i stället göra yrkesprogrammen attraktiva så att söktrycket ökar.Ett annat problem i gymnasieskolan är avhoppen samt att alltför många går ut gymnasieskolan utan ett fullständigt gymnasiebetyg. Andelen som efter att de börjat läsa på gymnasiet fortfarande inte har ett slutbetyg har varit , trots Alliansens höga svansföring i frågan. Drygt var femte person har inte fullföljt gymnasieutbildningen, och den borgerliga regeringen har inte förmått att åtgärda detta. I stället hamnar många i introduktionsprogram.Introduktionsprogrammen är på väg att bli utbildningsväsendets motsvarighet till fas 3.Herr talman! Skolsegregationen är ett påtagligt problem. Ett sätt att bryta skolsegregationen är att använda det fria valet till att motverka skolsegregation snarare än att låta det bidra till att segregationen eskalerar. Genom att man tillhandahåller attraktiva profilutbildningar lockas elever från socioekonomiskt privilegierade områden till skolor i mindre privilegierade områden. , som ligger i min hemkommun, är ett positivt exempel på hur detta kan fungera. Deras nycirkusutbildning på det estetiska programmet har lockat elever från hela landet.Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting initiera profilutbildningar i miljonprogramsområden som var och en har kapacitet att locka elever från hela regionen, eller från hela landet. vill också inrätta en skolkommission med mandat att se över alla de senaste decenniernas stora skolreformer.