bet · H201KU1 · 2014-11-28 00:00:00 — ringen bestämmer meddela föreskrifter om avgifter för myndigheters kostna- der för utbildning om kemiska produkter och biotekniska organismer. rige gäller ett krav på att yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel ska ha genomgått en särskild utbildning för att vara be- höriga att använda växtskyddsmedel. Utbildningskravet finns i 2 kap. 11– 17 §§ förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. handahålls av länsstyrelserna, som även tar ut en avgift för dessa. myndigande att få disponera dessa avgifter har inte lämnats. utbildningsverksamheten varierar och mellan olika delar av lan- tillkommer krav på att även distributörer måste genomgå en ut- Det finns 22 500 användare och 5 000 distributörer, och avgiftsin- täkterna för verksamheten kommer i förhållande till de tidigare avgiftsintäk- terna att öka marginellt. Eftersom utbildningskravet utökas klargör rege- ringen bemyndigandet genom att begära ett riksdagsbeslut. Det är fråga om en marginell ökning av intäkterna. Avgifterna ska finansiera verksamheten, och full kostnadstäckning ska gälla. Om avgifterna kan disponeras i verksamheten innebär detta att utbudet av utbildningar lättare kan anpassas till efterfrågan. Detta leder också till högre effektivitet och bättre service för dem som berörs av utbildningskraven. Utbildningsverksamheten är en avgränsad verksamhet som kan särredovisas, styras och följas upp även om avgiftsintäkterna disponeras i verksamheten. Intäkterna beräknas uppgå till . aktuell verksamhet har aldrig finansierats över länsstyrelsernas förvaltningsanslag, och det föreslagna bemyndigandet innebär inte något tillskott av medel till länsstyrelserna. Allmänna val och demokrati Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska användas för utgifter för val, utveckling och uppföljning av demokratipolitiken samt åtgärder för att dels värna demokratin mot våldsbejakande extremism, dels främja de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Därutöver ska anslaget täcka de administrationskostnader som är en förutsättning för att göra insatser inom området. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska uppgå till . Förslaget innebär en minskning med jämfört med innevarande år. Minskningen motsvarar i huvudsak det belopp som för innevarande budgetår engångsvis tillfördes anslaget för att täcka bl.a. utgifter i samband med valen 2014 till och till och kommun- och . Till följd av arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism föreslås en årlig ökning av anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati med . Anslaget 6:2 Justitiekanslern ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till –). , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Anslaget 6:3 Datainspektionen ska användas för myndighetens förvaltnings- Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovis- ning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till ( uppgick det till och till ). , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Anslaget 6:4 ska användas för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av till kommuner samt landstings- och kommunbibliotek. Regeringen föreslår att anslaget 6:4 ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med innevarande år. Anslaget 6:5 ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till –(uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:5 ska uppgå till , vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Stöd till politiska partier Anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska användas för utgifter till stöd för de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag och delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . trädde lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier i kraft (prop. 2013/14:70, bet. 2013/14:KU35, rskr. 2013/14:163). Lagen är ny och gäller för partier som deltar i val till eller . Syftet med lagen är att trygga allmänhetens insyn i hur partier och valkandidater finansierar sin politiska verksamhet och sina personvalskampanjer.1 Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 6:6 Stöd till politiska partier ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med innevarande år. I propositionen anför regeringen att det enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och krävs bemyndiganden för beslut om bl.a. bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Åtgärder för nationella minoriteter Anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska användas för utgifter till åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:600) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget ska vidare täcka i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt utgifter för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver ska anslaget användas för 1 beslutade regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att analysera vissa frågor om insyn i partiers och valkandidaters finansiering (dir. 2014:90). Syftet med översynen är att åstadkomma ett sammanhållet och väl avvägt regelverk för insyn i partifinansiering. Uppdraget ska redovisas . utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamheter som främjar regeringens minoritetspolitik. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket beror på en permanent och årlig förstärkning av anslaget med . Åtgärder för den nationella minoriteten romer Anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Vidare ska anslaget täcka utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ska uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med innevarande år. Anslaget 8:1 ska användas för nämndens förvaltningsutgifter. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. Vidare publicerar nämnden , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 8:1 ska , vilket motsvarar en ökning med 92 (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. Anslaget 8:2 Presstöd ska användas för statsbidrag till presstöd. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagspressmarknaden. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till –). Regeringen föreslår att anslaget 8:2 Presstöd ska uppgå till . Anslagsbeloppet är oförändrat i förhållande till innevarande år. Myndigheten för radio och tv Anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Myndigheten för radio och tv ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering samt tillsyn som rör tv-sändningar, beställ-tv, sökbar text-tv och ljudradiosändningar. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv ska uppgå till 2015, vilket motsvarar en ökning med (inklusive bl.a. pris- och löneomräkning) jämfört med innevarande år. för europapolitiska studier samt EU-information Anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-informat- ion ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Det ska även täcka utgifter för kommunikationsinsatser på EU-området, utgifter för att medfinansiera medel från EU och utgifter för statsbidrag till verksamheter som belyser EU:s framtidsfrågor och den administration som motiveras av detta. ska anslaget användas för insatser för att främja rekrytering av svenska medborgare till EU:s institutioner. för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet vars målsättning är att ta fram forskningsrapporter, analyser och annat underlag som rör utvecklingen inom EU och göra detta tillgängligt för beslutsfattare på olika nivåer samt aktivt delta i och skapa internationellt forskningsutbyte. Re- geringen beslutade att Sieps verksamhet fr.o.m. även ska omfatta tillhandahållandet av utbildningar i ämnen som rör EU som en del av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Regeringen bedömer att Sieps framgångsrikt har genomfört de uppdrag som anges i myndighetens instruktion. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det och till –). Regeringen föreslår att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska uppgå till . Förslaget innebär en minskning med jämfört med innevarande år, vilket inkluderar pris- och löneomräkning och en anslagsminskning. I syfte att skapa reformutrymme inom andra prioriterade områden föreslår regeringen att anslaget ska minska med . M, C, FP och KD2 I kommittémotion 2014/15:2466 yrkande 1 föreslår m.fl. (M, C, FP, KD) att anslaget 3:1 ska vara lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att anslaget endast ska öka i den utsträckning som föranleds av pris- och löneomräkning. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 4:1 m.m. ska vara lägre än regeringens förslag i propositionen. Avvikelsen i förhållande till regeringens förslag rymmer såväl neddragningar som satsningar. För att delvis finansiera en ökning av försvarsanslaget (utg.omr. 6) föreslås en neddragning av anslaget till med . Vidare föreslås en neddragning av anslaget med för att finansiera en permanent och årlig satsning på den s.k. Kulturbryggan (utg.omr. Dessa neddragningar ska dock ställas mot de satsningar om sammanlagt som föreslås. Bland annat föreslås en satsning om på ryskspråkig utsänd personal och en satsning om på säkerhetshöjande åtgärder vid utlandsmyndigheterna. Vidare föreslås en satsning om på att fortsätta en 2 Ledamöterna från Moderata samlingspartiet, , liberalerna och har under utskottets beredning av ärendet lämnat viss kompletterande information till förslagen i motionen. studie över företagsklimatet i som gör på regeringens Motionärerna föreslår även att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska vara lägre än regeringens förslag i propositionen. motiverar skillnaden i förhållande till regeringens förslag med att de inte står bakom den av regeringen föreslagna satsningen om på me- del till visst merarbete inom miljöområdet m.m. Motionärerna vill i likhet med regeringen satsa pengar i ett projekt för ökad gemensam e-förvaltning (prop. 2014/15:1 utg.omr. Eftersom den satsning som Moderata samlingspartiet, , liberalerna och föreslår är större än regeringens föreslås, för att finansiera detta, att anslaget till länsstyrelserna ska vara ytterligare lägre än vad regeringen föreslår. Därutöver föreslås att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara lägre än regeringens förslag i propositionen. del föreslår motionärerna i likhet med regeringen en ökning av anslaget, bl.a. för att vidta åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Regeringen föreslår för detta ändamål en ökning av anslaget medan motionärerna föreslår en ökning om 12 000 000 kro- Motionärerna föreslår vidare att anslaget 8:1 ska avskaffas och att anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv ska vara högre än regeringens förslag i propositionen. anges att bör införlivas i Myndigheten för radio och tv, att det anslag som regeringen föreslår för om bör överföras till Myndigheten för radio och tv och att anslaget till Myndig- heten för radio och tv därutöver bör vara högre än regering- ens förslag i propositionen. Den föreslagna ökningen motiveras med att myn- digheten delvis har fått ett förtydligat uppdrag (jfr prop. 2012/13:164 s. 100 har detta finansierats genom en utökad anslagskredit. skriver i budgetpropositionen att den avser att i ändringsbudget åter- komma med förslag om en reell förstärkning av anslaget som syftar till att täcka merutgifterna för både 2014 och 2015 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1 s. 98). Förslaget i motionen innebär att anslaget redan nu ska förstärkas som avser 2014 och som avser 2015. Slutligen föreslår motionärerna att anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska vara högre än regeringens förslag i propositionen. I denna del vänder sig motionärerna mot regeringens förslag att minska anslaget med motsvarande belopp. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2014/15:2966 att anslaget 3:1 ska öka med jämfört med regeringens förslag i propositionen, att anslaget 4:1 m.m. ska minska med jämfört med regeringens förslag i propositionen, att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ska öka med jämfört med regeringens förslag i propositionen, att ansla- get 6:6 Stöd till politiska partier ska minska med jämfört med regeringens förslag i propositionen och att anslaget 8:2 Presstöd ska minska med jämfört med regeringens förslag i propo- I motionen anges att länsstyrelserna bör få ett ökat stöd med uppdra- get att intensifiera djurskyddskontrollerna och att det bör införas en successiv avtrappning av presstödet. har i ett yttrande, som finns i bilaga 6, lämnat synpunkter på bl.a. anslaget 4:1 m.m. i den del som avser utrikesrepresentationen. Utskottet framhåller att representation utomlands är en viktig fråga för vårt lands utrikes-, säkerhets-, bistånds-, och näringspolitik. Enligt utskottet är en väl utrikesförvaltning, både på i och på plats ute i världen, en förutsättning för att kunna vidmakthålla relationer som ligger till grund för samarbete på viktiga områden och för att kunna förstå politiska, ekonomiska och kulturella trender i världen. För att uppnå effektivitet och kontinuitet i en modern utrikesförvaltning är det också enligt utskottet viktigt att slå vakt om möjligheter att såväl behålla som rekrytera personal med olika kompetenser. Av yttrandet framgår att utskottet har informerats av kabinettsekreterare om utrikesförvaltningens utveckling. Enligt uppgift har regeringen som ambition att öka antalet utlandsmyndigheter med inriktning på främjandeverksamhet. Vidare har information lämnats om ekonomi. Enligt uppgift kan den ekonomiska situationen betraktas som fortsatt stabil och det pågår i interna diskussioner om ekonomin. Dessa diskussioner är dock inte avslutade. I sitt yttrande konstaterar utrikesutskottet att någon mer utförlig information om den framtida ökningen av antalet utlandsmyndigheter inte har kunnat ges. Utskottet framhåller att det måste få denna typ av information för att kunna göra informerade ställningstaganden. I denna del understryker utskottet vikten av att regeringen löpande samråder med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. Utskottet framhåller att etablering alternativt stängning av en utlandsmyndighet påverkar internationella relationer och medför kostnader. Det är därför enligt utskottet viktigt att sådana beslut är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier. När det gäller lämnad information om ekonomi konstaterar utskottet i sitt yttrande att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt har kunnat informera utskottet om regeringens förslag till fördelning av anslaget 4.1 m.m. Sammantaget har dock utskottet inga invändningar mot regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 4.1 m.m. I detta ställningstagande behandlar samtliga förslag som upptas i förslagspunkten Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 . behandlade finansutskottets betänkande om bl.a. utgiftsramarna (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). beslutade att bifalla Moderata samlingspartiets, , liberalernas och förslag till utgiftsramar , vilket innebär att utgifterna för utgiftsområde 1 högst får uppgå till sammanlagt 12 . Som har framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. har inom ramen för sin beredning inhämtat uppgifter från om konsekvenserna av olika budgetalternativ. delar i huvudsak de bedömningar som görs i Moderata samlingspartiets, , liberalernas och motionsförslag och som utvecklas ovan i redogörelsen för motionen. Utskottet föreslår således att anvisar till anslaget 3:1 , 6 till anslaget 4:1 m.m., 2 till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m., kronor till anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati, kronor till anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv och till anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information, i enlighet med vad som framgår av redogörelsen för motionen ovan. När det gäller anslaget till anser utskottet dock att det inte ska överföras till anslaget för Myndigheten för radio och tv. Utskottet föreslår nämligen längre fram i detta betänkande att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att i lämplig form ska infogas i Myndigheten för radio och tv. Anslaget 8:1 om får användas för de omställningskostnader som en sådan förändring medför och för kostnader kopplade till nämndens verksamhet inom ramen för Myndigheten för radio och tv. I övrigt tillstyrker utskottet de förslag som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän har lagt fram i budgetpropositionen om anslagsfördelning inom utgiftsområde 1. Därmed tillstyrker utskottet riksdagsstyrelsens och ombudsmäns förslag om anslag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1 punkterna 9 och 11). Vidare tillstyrker utskottet delvis förslagen i motion 2014/15:2466 (M, C, FP, KD) yrkande 1 och regeringens förslag om anslag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 1 punkt 3) samt avstyrker förslagen i motion 2014/15:2966 (SD). Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 4. Utskottet noterar att det efter ett eventuellt beslut av regeringen om extra val till kan finnas behov för regeringen och riksdagsstyrelsen att återkomma till med ytterligare anslagsförslag. I budgetpropositionen föreslås vidare ett bemyndigande för regeringen att få använda de avgifter som tas ut med stöd av 27 kap. 1 § för att täcka kostnader för prövning, tillsyn och utbildning enligt vad som anges i balken (prop. 2014/15:1 utg.omr.1 punkt 1). I denna del har kommit in med kompletterande underlag. Av detta underlag framgår tydligare vilken verksamhet som avses med bemyndigandet. Det finns även en närmare beskrivning av hur förslaget i denna del förhåller sig till de riktlinjer som riks- dagen har godkänt för hur specialdestination av inkomster från belastande av- gifter ska kunna användas (jfr prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177–178). Utskottet konstaterar i denna del att aktuell verksamhet omfattas av 27 kap. 1 § första stycket 2 . Enligt denna bestämmelse får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om avgift för myndigheters kostnader för utbildning som krävs enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 14 kap. om kemiska produkter och biotek- Det sagda innebär enligt utskottet att föreslaget bemyndi- gande är något för vitt utformat. Bemyndigandet bör enligt utskottet ändras på så sätt att det avgränsas till att gälla avgifter som tas ut med stöd av 27 kap. 1 § första stycket 2 . Därmed tillstyrker utskottet delvis regering- ens förslag till bemyndigande. I övrigt tillstyrker utskottet de förslag som regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän har lagt fram, inklusive riksdagsstyrelsens lagförslag 2014/15:1 utg.omr.1 punkterna 2, 4–8 och 10). Insyn i kungliga hov- och slottsstaten m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ökad insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet, ett motionsyrkande om granskning av hov- och slottsstaten, ett motionsyrkande om höjt statligt anslag till hov- och slottsstaten och ett motionsyrkande om att anslaget till hov- och slottsstaten ska uppskrivas i enlighet med konsumentprisindex. Jämför reservation 2 (V). m.fl. (V) begär i partimotion 2014/15:61 yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om insyn i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. I motionen anförs bl.a. att statschefen har specificerade uppgifter som självklart borde kunna granskas på samma sätt som all annan verksamhet som finansieras med offentliga medel. Motionärerna framhåller att det ibland framförs synpunkter på att monarken måste få ha sin privata ekonomi i fred och att det därför inte går att granska kungahuset på samma sätt som annan verksamhet. En lösning skulle enligt motionärerna kunna vara att monarken får ett arvode för sitt uppdrag och att detta arvode används för finansiering av privata utgifter. Kostnader för representation, statsbesök och andra uppgifter som ingår i uppdraget finansieras genom anslag till Kungliga Hovstaterna. Dessa omkostnader blir då enligt motionärerna tydligt avskilda från monarkens privata ekonomi och borde utan svårigheter kunna granskas. tillkännagivande om ökad insyn i hovstatens verksamhet var enligt motionärerna ett beslut i rätt riktning, men de efterlyser ytterligare åtgärder för att öka insynen i hov- och slottsstatens ekonomi och verksamhet. I motion 2014/15:2494 begär och (båda SD) att tillkännager för regeringen dels att ska granska slottsstaten men inte hovstaten (yrkande 1), dels att var och en av slottsstaten och hovstaten ska få höjt statligt anslag med (yrkande 2), dels att slottsstaten och hovstaten ska ha årliga uppskrivningar av anslagen i enlighet med konsumentprisindex (yrkande 3). Som redovisats tidigare är Kungliga Hovstaterna den officiella beteckningen på den organisation som i dagligt tal kallas hovet och som har till huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. En annan uppgift är att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. Riksmarskalken leder Kungliga Hovstaterna och är inför kungen ansvarig för hela organisationens verksamhet. I budgetsammanhang delas hovet in i kungliga hovstaten (hovstaten) och kungliga slottsstaten (slottsstaten). Från anslaget till hovstaten finansieras kostnader för bl.a. representation,