bet · H101KU18 · 2014-03-13 00:00:00 — 2012/13:Fi286 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . 2012/13:U306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 9.8 säte. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:K204 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om karantänsregler för statsråd och högre tjänstemän. 2013/14:K205 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda det svenska statsskicket i syfte att införa republik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om upphävande av monarkens åtalsimmunitet. 2013/14:K207 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en åtgärdsplan för att avveckla monarkin. 2013/14:K209 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda och återkomma med förslag som innebär ett grundlagsskydd för gemensamt ägd egendom. 2013/14:K217 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa monarkin i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas som ska se över hur statsskick ska se ut efter monarkins avskaffande. 2013/14:K218 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör inrättas en författningsdomstol med uppgift att granska att verkar inom grundlagens ramar och för dess målsättningar. 2013/14:K219 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att republik bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör kungen fråntas sin roll som ordförande i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utländska ambassadörer överlämna sina kreditivbrev hos talmannen eller utrikesministern. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utrikesministern utfärda utnämningsbreven till svenska konsuler utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör statschefsrollen i förhållande till främmande makt utövas av talmannen eller statsministern. 2013/14:K221 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska kunna ges möjlighet att agera även på och regional nivå när kommunerna själva begär det. 2013/14:K227 av Boriana (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en reformering av . Behandlas i den del som avser minskning av antalet riksdagsledamöter. 2013/14:K230 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en modern, demokratisk successionsordning. 2013/14:K241 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till att modernisera föråldrade lagtexter och anpassa dem till dagens språkbruk. 2013/14:K249 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag. 2013/14:K251 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa regler för lobbyism i syfte att öka öppenheten. 2013/14:K272 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en översyn av antalet riksdagsledamöter. 2013/14:K280 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för hur monarkin kan fasas ut till förmån för ett demokratiskt statsskick. 2013/14:K281 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att flytta formuleringen om penningenheten från riksbankslagen till grundlagen. 2013/14:K294 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att minska antalet ledamöter i riksdag till 249 ledamöter samt att de resurser som lösgörs bör fördelas så att ledamöterna får större personella resurser för att kunna arbeta mer effektivt. 2013/14:K296 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att minska antalet riksdagsledamöter. 2013/14:K301 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet av karantänsregler för statsråd och högre statliga tjänstemän som lämnar offentliga uppdrag för arbete inom privat sektor. 2013/14:K315 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga antalet riksdagsledamöter. 2013/14:K322 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det i regeringsformen bör inskrivas att är en marknadsekonomi. 2013/14:K336 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre demokratisk förankring av nationella strategier. 2013/14:K353 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att använda folkomröstningar som ett mer generellt verktyg i stora och avgörande frågor. 2013/14:K355 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbereda för en folkomröstning om huruvida det svenska EU-medlemskapet ska fortgå eller omförhandlas. 2013/14:K356 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en nationell författningsdomstol. 2013/14:K362 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett särskilt organ under för att kontrollera övergång till det privata näringslivet i vissa fall. 2013/14:K364 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att EU-medlemskap inte ska stå inskrivet i grundlagen. 2013/14:K365 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra i regeringsformen att endast svenska medborgare ska kunna utses till överbefälhavare för den svenska försvarsmakten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast den som fötts till svensk medborgare och innehaft sitt medborgarskap i hela sitt liv ska kunna utses till överbefälhavare för den svenska försvarsmakten. 2013/14:K377 av och (båda SD): beslutar att upphäva bestämmelsen i 1 kap. 10 § regeringsformen (RF) om medlemskap i . 2013/14:K384 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en mening från riksbankslagen som lyder Penningenheten i kallas krona och delas i etthundra öre. överförs till grundlagen, 9 kap. 14 § regeringsformen. 2013/14:K386 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyldighet att genomföra folkomröstningar. 2013/14:K387 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa källhänvisningar i . 2013/14:K389 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa en karensregel för avgående rikspolitiker och högre tjänstemän. 2013/14:K391 av (SD): tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra uppgift att hjälpa till och se över onödig byråkrati runt om i olika myndigheter. 2013/14:Fi203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvarsfördelningen mellan och när det gäller penningpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillsättningen av ledamöter till direktion. 2013/14:U243 av m.fl. (MP): beslutar att i 9 kap. 12 § regeringsformen göra följande tillägg: Penningenheten i är krona. Kronan delas in i etthundra öre. 2013/14:U303 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionens avsnitt 9.8 säte. 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att är ett av de organ som måste ansvara för att i all granskning också beakta PGU och att den expertgrupp som tillsattes 2013 måste få mandat att utvärdera PGU. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 14 Motioner som bereds förenklat m.fl. (V) och (båda SD) och (båda SD) och (båda M) och (båda SD) och (båda S) och (båda SD) m.fl. (V) Boriana (M) m.fl. (S) och (båda S) och (båda M) och (båda SD) och (båda SD) Jag uppfattade att vår käre talman ville att vi skulle skjuta på debatten till efter frågestunden, men jag börjar gärna nu.Då vill jag börja med att hylla vår talman för att han har skrivit en bra motion. Det här är nämligen ett motionsbetänkande om författningsfrågor, och en av motionerna har både talmannen och jag skrivit under. Den handlar om att vi anser att det finns ett demokratiskt problem med att den svenska kronan inte är reglerad i regeringsformen.Sedan vi blev medlemmar i och infördes, alltså valutaunionens tredje steg, finns det de som menar att vi skulle kunna ansluta oss och övergå till euron bara genom ett enkelt klubbslag i med enkel majoritet. Det här tycker jag är bekymmersamt eftersom vi har haft en folkomröstning i som skett efter en lång och omfattande debatt. Det var ett tydligt utslag: Svenska folket ville inte ansluta sig till EMU eller byta valuta på det sättet. Jag tror att det är väldigt många i som tycker att det var ett bra beslut, att det har gynnat och att det varit bra ur både demokratisk och ekonomisk synvinkel att vi har hållit fast vid kronan i Sverige.Trots detta finns det partier här i som tycker att vi snabbt borde övergå till euron. Jag tycker inte att det vore bra utan att vi ger svenska folket en ny möjlighet att säga sitt. Det är bakgrunden till att vi i regeringsformen vill införa att den svenska valutan är kronor. Det innebär att det måste till två beslut i med val emellan eller en ny folkomröstning innan en sådan förändring ska kunna ske. Därför yrkar jag bifall till den reservation som handlar om att i regeringsformen föra in att den svenska valutan är kronan.Jag ska kort ta upp ett par andra frågor som behandlas i betänkandet. Det handlar till exempel om karantänsregler för ledande politiker och tjänstemän. Detta med korruption är något som vi har börjat diskutera i på lite olika sätt. Korruption kan se ut på många olika sätt. Det kan handla om felaktigheter i samband med upphandlingar i offentlig sektor. Det kan handla om rena mutor och om att man tar emot pengar, bestickning, på olika sätt. Men det kan också handla om gåvor till partier, något vi diskuterade , och att man försöker påverka politiken genom att ge bidrag. Korruption generellt och inom politiken är ändå något som jag tror att vi har varit mindre drabbade av än många andra länder, men det finns situationer som är problematiska. Ser vi tillbaka kan vi se att vi till exempel har haft en näringsminister som gick till industrin på teleområdet strax efter att han slutade som näringsminister. Jag tror att många upplevde att det kanske inte var riktigt bra.Man kan tänka sig en rad olika företrädare från politiken, regeringssidan, och ledande tjänstemän som har information från som inte bör föras över till företag i någon bransch när de avgår, till exempel i samband med val. Det skulle kunna leda till snedvridning av konkurrensen eller andra problem. Detta är skälet till att väldigt många länder har karantänsregler: När vissa befattningshavare slutar måste det dröja åtminstone innan de kan ta jobb inom de områden där de har haft uppdrag.I har det gjorts en mindre utredning, , på det här området. Den var kanske inte precis som jag skulle vilja ha den. Jag tycker därför att vi behöver göra en ordentlig statlig utredning på det här området. En idé som vi i har fört fram är att man också skulle ha en form av särskild granskning - en särskild granskningsgrupp eller nämnd - under , där ledande företrädare från till exempel regeringen fick anmäla om de har för avsikt att gå över till andra uppdrag eller tjänster, och sedan får nämnden tala om ifall det är möjligt och rimligt. Man skulle kunna ha en reglering i enlighet med det. Jag tror att kostnaderna för ett sådant system skulle kunna bli ganska små men ändå skapa lite större skillnader mellan de olika zonerna näringsliv och politik. Det kan vara viktigt att upprätthålla de gränserna även om man inte ska skapa förutsättningar som försvårar för människor att flytta mellan näringsliv och politik och byta uppdrag och jobb. Det kan vara rimligt att ha karantän under viss tid.Dessa båda saker tycker jag var de viktigaste att ta upp . börjar också talmannen titta på mig och tycka att vi ska sluta för att det ska bli frågestund om . Bifall till utskottets förslag förutom de reservationer som jag har skrivit! Jag yrkar dock bifall till bara en av reservationerna, så att vi slipper hålla på att votera i onödan. Jag yrkar bifall till vår reservation som gäller punkten om karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän.Goda relationer och samarbeten mellan näringslivet och den politiska sfären är någonting som vi i grunden betraktar som konstruktivt. Men det finns situationer där en alltför nära relation kan medföra att allmänintresset kan komma i kläm. En majoritet av har någon form av karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän. I är området, med undantag för , i det närmaste oreglerat. Frågan om någon form av karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän bör därför utredas.I grunden handlar det om en ganska allvarlig förtroendefråga. Vi bör har ett regelverk som gör att allmänheten egentligen aldrig ska behöva fråga sig: Vems ärenden går du ? har tre reservationer i betänkandet. Den första handlar om ansvaret för penningpolitiken och tillsättningen av ledamöter i direktion. Vår uppfattning är att tillsättandet av ledamöter i direktionen bör kunna ske på ett betydligt öppnare sätt än och med större insyn i hela processen.Vi tycker också att bör utforma de mer exakta målen för penningpolitiken. Det operativa ansvaret för penningpolitiken ligger på direktion. Ledamöterna där får inte ta emot instruktioner gällande penningpolitiska uppgifter. uppfattning är att bör utforma de mer exakta målen för penningpolitiken och att utifrån dessa mål ska utforma den löpande penningpolitiken.Vi har också en reservation som handlar om karantänsregler. Självklart bör personer som avslutar politiska uppdrag återgå till ordinarie arbetsmarknad . Men ibland kan det finnas risk för en intressekonflikt, och det finns fortfarande inga särskilda regler och rutiner gällande de situationerna. menar att regeringen bör utreda frågan om karantänsregler för statsråd och höga statstjänstemän.Vänsterpartiets tredje reservation i betänkandet handlar om behovet av skydd för vår gemensamma egendom. I svensk grundlag finns ett uttalat starkt skydd för privat egendom, men skyddet för det vi äger tillsammans är betydligt svagare. Det är ett problem att tillgångar som har byggts upp för det gemensamma bästa kan säljas ut med ett enkelt beslut med en rösts övervikt. Visserligen ska gemensam egendom inte få säljas till underpriser, men det har ändå skett. Det har då också ibland konstaterats att det har varit felaktiga utförsäljningar.Politiska majoriteter kan skifta, och beslut kan ändras efter nästa val. Problemet med den här formen av beslut är att när något väl är sålt går det inte att köpa tillbaka. Andra saker kan man ändra i nästa mandatperiod. Egendom som har byggts upp och som sedan säljs finns det inte en chans att få tillbaka efter ett val med en ny majoritet. Det är inte rimligt att det ska vara möjligt att fatta denna typ av beslut med enkel majoritet. Vi har i vissa sammanhang regelverk som gör att beslut ska vara lite svårare att fatta, till exempel när vi överlämnar makt till en annan beslutsfattare. Det gäller i EU-ärenden, exempelvis.Vår uppfattning är att det bör krävas kvalificerad majoritet eller två beslut med val emellan vid försäljning av gemensam egendom över ett visst belopp.Självklart står jag bakom alla tre av dessa reservationer, men för att vinna tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till reservationen om grundlagsskydd av gemensam egendom, det vill säga reservation nr 7. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet.Beträffande den del som gäller , kronan och eurofrågan vill jag ändå säga att det egentligen sedan vår anslutning till EU är klart att en sådan central fråga som en eventuell övergång till euron ska föregås av en folkomröstning. Det kommer att bli en folkomröstning om detta därest det skulle bli aktuellt. Någon möjlighet att, som sade, snabbt övergå finns inte.Herr talman! När det gäller karantänsreglerna refererar vi från utskottet till det förhållande att utskottet uttalar sig minst två gånger i sak bejakande till problemställningen. Men slutsatsen har både och 2006-2010 varit att det är upp till regeringen att överväga en reglering.Man kan säga att det finns en möjlighet för vilken regering vi än har att anta regler som naturligtvis ska göras tydliga för riksdag och allmänhet men som ändå kan innehålla vissa variationer. Det är ett önskemål att det skulle kunna vara möjligt för en regering att vara tydligare. Men positionen från är - och jag menar att den bör förbli - att det kan vara upp till de skiftande regeringar vi har att lägga fast olika regelverk i sammanhanget.Herr talman! Jag vill också ta upp sista del - den som har att göra med offentlig äganderätt. Tankegången är att vi skulle ha grundlagsregleringar, kvalificerad majoritet eller den vanliga grundlagsändringen för att kunna sälja egendom. Det har funnits sådana tankar på många håll efter det - låt oss säga - ganska tveksamma förlopp som har varit. Men jag vill ta upp en fråga.Om man nu skulle vilja göra det när det gäller försäljning, kunde man tänka sig att resonera kring att vi också borde ha ett kvalificerat förfarande för att köpa egendomar? Skulle det offentliga ha särskilda regler för att köpa till exempel fast egendom eller finansiella tillgångar med, kan vi säga, samma förhållningssätt från dem som inte vill ha ett stort eller ökande offentligt ägande? Nej, det här ska vara någonting som i så fall ska underställas folket i val i den meningen att det på något sätt förs upp på dagordningen inför ett kommande val.Jag tycker inte att den tankegången låter övertygande, och det gör att jag faktiskt heller inte tycker att tankegången som företräder, nämligen att man ska lägga en sådan här restriktion över försäljningar, är rimlig. Vi har systemet att misstag eller misslyckanden kommer till allmänhetens och offentlighetens kännedom. Det har till exempel vad gäller inneburit att den nuvarande, moderatdominerade ledningen i kommunen har satt stopp för försäljning och privatisering av många vård- och omsorgsföretag därför att väljarna uppenbarligen var emot det.Jag tror att det klokaste är att låta det vanliga politiska ansvarsutkrävandet och demokratin fälla utslaget. Folket tar i val ställning till misslyckade försäljningar men också lyckade eller misslyckade inköp. Visst kan man diskutera hur vi gör när vi köper in saker till det gemensamma för gemensamma pengar. En skillnad mellan att köpa och att sälja är ju att om man köper in någonting kan man oftast sälja det . Men en verksamhet som har byggts upp under en mycket , och som man har tyckt är viktig att äga tillsammans, kan säljas ut med bara en rösts övervikt, och det är ett beslut som inte går att åtgärda efteråt.Vi kan se på stora infrastruktursystem som vi har haft i landet och som har byggts för det gemensammas bästa och som sedan bara har sålts ut. Det är en skillnad mellan att köpa och att sälja, tycker jag, på det sättet att en lång process får ett abrupt slut. Den skillnaden kan väl även se? Ja, jag kan se att det kan upplevas på det sättet. Men pekar inte det egentligen på att priserna har varit felaktiga? Att man kan sälja med en rösts övervikt och sedan gör samhället, staten eller någon annan en stor förlust som det är svårt att återta pekar på fel prissättning. Här har det offentliga mycket att lära, det vill jag säga.Vi har offentliga tillgångar som vi har köpt och som blir värdefulla. Ska vi sälja dem är det en sak. Vi kan köpa in till felaktiga priser och därmed också få svårt att sälja dem. Jag tycker att svaret på fråga här är att vi har anledning att vara självkritiska när det gäller prisberäkningar vid både köp och försäljningar. Vi har mycket att lära oss där, men jag tycker nog att den offentliga kontrollen fungerar genom medierna. Det kommer fram, och medborgarna blir upprörda över den typ av förhållanden som till exempel har rått under den moderatdominerade regimen i . Alltså sätter man stopp där. Man vågar inte möta väljarna med den politiken fortgående, utan man försöker hitta en annan form.Jag vidhåller att det är tänkvärt att argumentera på det sätt som jag har försökt att tillåta mig, nämligen att göra en parallell med inköp. Det kan absolut vara så att prissättningen är fel, och det är ett problem i sig. Men även när det gäller saker som säljs till rätt pris kan man efter en försäljning upptäcka att man inte skulle ha velat göra det, och det är fortfarande omöjligt att köpa tillbaka det som man har sålt. Problemet när man säljer är att om man ångrar sig krävs det att den som har köpt vill sälja igen.Många stora offentliga infrastruktursystem som järnvägsnät och telefonsystem äger vi ju fortfarande gemensamt. Det kan absolut vara till rätt pris som man säljer ett sådant, men det kan ändå vara så att det är något som man vill åtgärda senare, och då finns det inte möjlighet att köpa tillbaka det. När man har byggt upp det har man köpt stegvis . Vi har ett sådant system att när det gäller statligt ägande kan man inte göra på det sättet när man köper. Det är inte alls lika enkelt att köpa tillbaka som att sälja något som man har köpt och sedan ångrar. Det blir helt olika effekter i de besluten.Jag undrar om det inte skulle vara möjligt att vi tittar vidare på frågan och att även kunde tycka att det är en poäng att borra lite mer i det här med att man snabbt och lätt säljer ut gemensamma saker. Jag tycker att vi ska fortsätta att ha en offentlig diskussion. Men det jag saknar i motionen och i reservationen som är ganska detaljerade från sida när det gäller försäljningsproblem är att det inte finns någon referens till det motsatta, nämligen frågan: Vad ska det offentliga ha för regler när man vill och behöver köpa? Ska det då vara ett annat regelverk? Visst, man kan sälja någonting som har byggts upp . Man kan sälja det till ett pris som verkligen inte upplevs som bra, och det blir, som säger, omöjligt att köpa tillbaka. Det är inte säkert att det är omöjligt, utan det är en fråga om pris på nytt om man verkligen skulle vilja.Hur är det när staten köper? Det kan ju ha varit ett privat företagande som har byggts upp och som har skötts korrekt men som har hamnat i stora svårigheter. Det behöver göras en snabb affär och det är lämpligt att staten gör det - ska det då inte vara möjligt för staten att göra det på det nuvarande sättet? Jag tycker att det ska vara det, men jag måste be att få ställa frågan om logiken i den argumentation och de tankegångar som och har här.Vi är alla upprörda över misstag och felaktigheter, men vi bör tänka på konsekvenserna av att införa ett sådant här regelsystem endast på säljsidan för offentlig egendom. Vi debatterar betänkande som behandlar motioner som rör författningsfrågor. Vi har hört föregående talare tala varmt för sina reservationer. Jag kommer att beröra några motioner som jag tycker är intressanta.Karantänsregler för politiker och höga statstjänstemän är en ständigt återkommande fråga och har behandlas av utskottet om inte varje så .