bet · H201CU1 · 2014-12-09 00:00:00 — En inriktning på hyresrätter behövs så länge denna boendeform är missgynnad. Investeringsstödet bör vara tidsbegränsat eftersom forskning visar att en sådan begränsning är viktig för få i gång bostadsproduktionen. Det som jag nu anfört om en utredning om ett investeringsstöd för bostadsbyggande bör som sin mening tillkännage för regeringen. Det innebär ett bifall till förslaget i partimotion 2014/15:154 yrkande 2. Även de S-motioner som har behandlats i detta avsnitt blir därigenom i huvudsak tillgodosedda. Investeringsstöd för bostadsbyggande, punkt 3 – motiveringen (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). har bostadsbyggandet i stora delar av landet legat på en otillräcklig nivå och inte alls kunnat möta efterfrågan. Inte heller bostadsbyggandets inriktning har motsvarat efterfrågan och behov. Det gäller särskilt den stora bristen på små hyreslägenheter och studentbostäder. Bostadsbristen hindrar tillväxten, minskar rörligheten och försvårar matchningen på arbetsmarknaden. Regeringen har satt upp ett mål som innebär att minst 250 000 bostäder ska byggas . Med en fortsatt bostadsproduktion på den nivå som gällt blir detta mål inte möjligt att uppnå. har emellertid rapporter från bl.a. om påbörjade byggen pekat på att vi nu står inför en påtaglig ökning av bostadsbyggnadstakten. förväntas över 40 000 påbörjade bostäder, varav flertalet ligger i flerbostadshus. Trots de positiva signalerna från byggmarknaden kommer en omfattande bostadsbrist sannolikt att finnas kvar under ett flertal år i åtminstone delar av landet. Nya bostäder kommer att behövas för att täcka efterfrågan till följd av bl.a. att allt fler unga vuxna söker en egen bostad och omflyttningar inom landet. Det blir en utmaning för regeringen att finna lämpliga medel som ger goda förutsättningar för landets kommuner, byggare och fastighetsägare att möta denna efterfrågan på bostäder. När det gäller förnyelsen av bostadsbeståndet har regeringen i budgetpropositionen lagt fram ett förslag om statligt stöd som syftar till att underlätta upprustningar och energieffektiviseringar i framför allt miljonprogrammets bostadsområden. Enligt vad som framhålls i budgetpropositionen kommer regeringen även att överväga olika insatser för att stimulera ett kraftigt ökat bostadsbyggande. beslut att bifalla allianspartiernas budgetförslag har emellertid ändrat förutsättningarna för att bedriva en ansvarfull statlig bostadspolitik. Stödet till upprustningar i miljonprogramsområdena går inte att införa med de ramar som fastställts för utgiftsområde 18. Även i de fortsatta övervägandena om formerna för en stimulans för bostadsbyggandet måste regeringen ha möjlighet att beakta det parlamentariska läget före och efter vårens extra val. Vi anser därför inte att det finns skäl för att nu begränsa regeringens handlingsfrihet i fråga om nyproduktionen av bostäder genom ett tillkännagivande om ett stöd med den utformning som förordas i motionerna. Det är även angeläget att de åtgärder som vidtas för att på olika sätt påverka bostadsbyggandet har ett så brett stöd som möjligt av bostadsmarknadens parter, landets kommuner och inom . Med hänvisning till det anförda avstyrker vi de aktuella motionerna. Stöd för upprustning i miljonprogramsområden, punkt 4 – motiveringen (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (FP). Vi anser liksom motionären att det är angeläget att möjligheterna till s.k. klimatanpassning tas till vara i samband med upprustning och renovering av bostadsfastigheter. Inte minst i miljonprogrammets bostäder finns det goda möjligheter att bl.a. förbättra energieffektiviteten i samband med en upprustning. Vanligen är sådana åtgärder väl motiverade redan från en fastighetsekonomisk utgångspunkt, särskilt om de kan utföras med andra åtgärder som är föranledda av byggnadstekniska brister och behovet av att modernisera fastigheterna i olika avseenden. Ansvaret för att förvalta, rusta upp och bygga om bostadsfastigheter faller primärt på respektive fastighetsägare. I detta arbete måste fastighetsägarna givetvis uppfylla de olika samhällskrav som finns uppställda med stöd av bl.a. plan- och bygglagstiftningen. Det är däremot olämpligt att genom statliga bidrag stödja fastighetsunderhållet och söka påverka dess inriktning. Med det anförda avstyrks den aktuella motionen. Stöd för upprustning i miljonprogramsområden, punkt 4 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). anser att staten måste ta ett större ansvar för de omfattande problem som finns i många av landets bostadsområden som byggdes under det s.k. miljonprogrammet. Dessa områden präglas av otrygghet och utanförskap. Det finns dessutom ett stort behov av upprustning av bostadsfastigheterna. Detta är bakgrunden till att vi i vår budgetmotion ställde oss bakom regeringens förslag om att inrätta ett stöd som var särskilt riktat mot miljonprogrammets bostadsfastigheter, trots vissa oklarheter i budgetproposi-tionen när det gäller de närmare villkoren för stödet. bidrog vi till beslut om statsbudgetens inkomster och utgiftsramar. Bakgrunden till detta ställningstagande framgår av vårt särskilda yttrande i detta betänkande. För utgiftsområde 18 har det inneburit en utgiftsram som inte medger att det inrättas ett stöd för upprustning av miljonprogrammets bostäder. Givetvis kvarstår vår inställning att staten i högre grad bör medverka till att begränsa de problem som finns i många miljonprogramsområden både vad gäller de sociala förhållandena och den fysiska miljön. Vi anser emellertid att det saknas skäl att tillstyrka den nu aktuella C-motionen med förslag om ett mycket allmänt tillkännagivande om s.k. klimatsmarta åtgärder i miljonprogramsområdena. Motionen avstyrks således. Stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2122 av (SD) yrkande 2 och 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkande 13. Vi anser att bebyggelsen i så hög utsträckning som möjligt ska vara anpassad på ett sådant sätt att personer med olika funktionshinder kan leva ett normalt liv. När det gäller nybyggnation är det självklart att alla former av hinder för tillgängligheten ska undvikas redan från början. I den äldre bebyggelsen finns det emellertid ett stort behov av åtgärder som successivt kan förbättra tillgängligheten. Det gäller både enkelt avhjälpta hinder, exempelvis onödiga trappsteg, som kan åtgärdas direkt och andra former av hinder som är mer lämpliga att åtgärda i samband med ombyggnader och annan upprustning. Ett statligt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning i den befintliga bebyggelsen skulle sannolikt kunna påskynda utvecklingen mot ett tillgängligt samhälle. Vi anser att regeringen bör låta utreda hur ett sådant stöd kan utformas för att få avsedd effekt och återkomma med eventuella förslag i en kommande budgetproposition. Det vi nu har anfört bör med bifall till motionerna 2014/15:2122 (SD) yrkande 2 och 2014/15:2921 (SD) yrkande 13 tillkännage för regeringen som sin mening. Bostadspolitiskt mål, punkt 6 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:154 av m.fl. (V) yrkande 1. Det finns ett stort behov av att nu återupprätta en statlig bostadspolitik med klart uttalade välfärdsambitioner, som kan bidra till att ställa om bostadssektorn i en långsiktigt hållbar riktning. anser att bostadspolitiken måste vara en grundläggande del av den generella välfärdspolitiken och möta de utmaningar som tar sig uttryck i bl.a. bostadsbrist, boendesegregation och otillräckliga insatser för att förnya bostadsbeståndet. Under de senaste två mandatperioderna har den statliga bostadspolitiken satts på undantag. De politiska besluten har främst varit inriktade på åtgärder som gjort bostadsmarknaden mer osäker, t.ex. genom att uppmuntra andrahandsuthyrning och underlätta utförsäljning av allmännyttan. Därför är det med både glädje och förväntan vi noterar att den nya regeringen har slagit fast att bostadspolitiken är en nationell angelägenhet och att bostadsbristen ska mötas med ökat bostadsbyggande. Vi anser att omläggningen av bostadspolitiken också måste komma till uttryck i det bostadspolitiska mål som används inom utgiftsområde 18. Det behövs ett nytt mål som ger uttryck för ett samhällsansvar och tydliga sociala ambitioner. Ett sådant mål klargör den politiska viljeinriktningen och har en viktig funktion för att precisera behovet av insatser och valet av politiska verktyg. Mot denna bakgrund anser vi att genom ett tillkännagivande till regeringen bör ställa sig bakom ett bostadspolitiskt mål med följande formulering: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå från människors efterfrågan och behov och bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det som jag nu anfört innebär att bör bifalla partimotion 2014/15:154 yrkande 1. Bostadspolitiskt mål, punkt 6 – motiveringen (M, C, FP, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (FP). har under de två senaste riksmötena tagit ställning till och avstyrkt motioner med förslag om ett bostadspolitiskt mål med en lydelse motsvarande den som föreslås i partimotion (bet. 2012/13:CU1, 2013/14:CU1). Utskottet har då anfört att det gällande målet på ett bättre sätt sammanfattar de politiska mål som bör gälla för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. har utskottet konstaterat att när det gäller den praktiska innebörden i synen på bostadspolitikens mål kommer eventuella skillnader tydligare till uttryck i mer konkreta frågor om bostadspolitikens inriktning och olika medel. Enligt vår uppfattning saknas det fortfarande skäl att ändra det riksdagsbundna bostadspolitiska målet på det sätt som föreslås i motionen. Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen bör således även i fortsättningen göras med utgångspunkt i det mål som godkände . Mot denna bakgrund avstyrker vi motion 2014/15:154 yrkande 1. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), Nooshi Dadgostar (V) och (S) anför: ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveck-ling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . Socialdemokraterna, och ser fördelningen av anslag inom utgiftsområde 18 som en del av budgetpropositionens helhet. Genom riksdagsmajoritetens beslut att bifalla Alliansens förslag om bl.a. utgiftsramarna har förutsättningarna för civilutskottets beredning av anslagen helt förändrats. Riksdagsbeslutet innebär att ramen för utgiftsområde 18 minskar med i förhållande till regeringens förslag. Det innebär en nedskärning av de medel som är avsedda för de bostads- och konsumentpolitiska områdena med . Det är därför inte längre möjligt att genomföra de nya satsningar inom utgiftsområdet som föreslagits i budgetpropositionen. Av detta skäl avstår vi nu från att delta i civilutskottets beslut om anslagen inom utgiftsområde 18, men anser givetvis att regeringens förslag bör genomföras så snart det parlamentariska läget gör detta möjligt. I det följande redogör vi kortfattat för de satsningar som Alliansen tillsammans med nu har stoppat. Det gäller regeringens förslag om två stödformer som skulle ha finansierats av de nya anslagen Energieffektivisering av vissa bostäder och Upprustning av skollokaler. Alliansens budget innebär således att det nya stödet för upprustning och energieffektivisering av bostäder inte införs. Vi anser däremot, liksom reger-ingen, att det är mycket angeläget att staten stimulerar åtgärder för upprustning och energieffektivisering av bostäder som byggdes inom ramen för miljonprogrammet . Stora delar av detta bostadsbestånd är i behov av renovering och modernisering på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt. I detta sammanhang är det nödvändigt att möjligheterna till upprustning, energieffektivisering och klimatanpassning bättre tas till vara. Det föreslagna stödet var avsett att bidra till att öka medvetenheten och påverka utvecklingen i en sådan riktning. Även regeringens förslag om ett stöd till upprustning av skollokaler stoppas genom Alliansens budget, trots att stödet var avsett för ett mycket angeläget ändamål. Det föreslagna stödet var en del i regeringens satsning på att förbättra förutsättningarna för undervisning och lärande. En god arbetsmiljö för elever och lärare är en viktig förutsättning för att alla elever ska nå kunskapskraven i skolan. Den fysiska miljön i skolan har betydelse för elevernas välmående och deras förutsättningar att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Ansvaret för den fysiska miljön faller givetvis i första hand på huvudmannen, men det finns även ett behov av ett ökat statligt ansvarstagande på området. Den föreslagna stödformen skulle ha gett möjlighet till en statlig medfinansiering som påskyndar den nödvändiga upprustningen av landets skollokaler. När det gäller de två nya bidragsformerna som , åtminstone , kommer att stoppas genom budgetbeslut vill vi avslutningsvis peka på det motsägelsefulla agerandet från sida. Detta parti har i såväl sina motioner som i sina ställningstaganden i det nu aktuella ärendet hävdat att man anser att båda stödformerna går till mycket angelägna ändamål. har man ställt sig bakom ett budgetbeslut som innebär att ramen för utgiftsområde 18 bestäms till en sådan nivå att det blir omöjligt att inrätta stöden. Detta är emellertid ett agerande som ligger väl i linje med partiets andra dubbla budskap till bl.a. landets pensionärer och lärare om ökade satsningar, som sedan förbytts i stöd till en budget som går i motsatt riktning. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. I och med beslutet som togs i kammaren vill vi sverigedemokrater härmed tydliggöra vår ställning och vårt agerande. Vid voteringen i kammaren gav vi i i första hand stöd till vårt eget budgetförslag som hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bl.a. sjuka, personer med funktionsnedsättning, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna röstade ned vårt budgetförslag och stoppade de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att man inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår mening tydliggjorde man därmed att fortsatt massinvandring är viktigare än alla välfärdsreformer tillsammans. Efter att förslag fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast de rödgrönas och Alliansens förslag. bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas av bland andra , professor i nationalekonomi och ordförande i , som slagit fast att: Det finns egentligen inte några fundamentala skillnader mellan Alliansens och regeringens ekonomiska politik. Med utgångspunkt i vårt ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattats av den sverigedemokratiska riksdagsgruppen om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposi-tion som innebär att invandringen ökar ytterligare från nuvarande, historiskt höga, nivåer, valde vi att stödja allianspartiernas budgetmotion. Detta innebär inte att ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak, utan detta var ett resultat av regeringens ovilja och vårt ställningstagande syftade till att inte ytterligare förvärra en politik som i grunden skadar hela det svenska samhället. Hade vi lagt ned våra röster så hade vi med säkerhet låst fast landet vid en destruktiv politik . Vårt val och vårt agerande innebär också att om Alliansen skulle hålla fast vid sin politik utan att förändra den så kommer vi framöver att hamna i ett liknande läge där vi också är beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. Då har ställt sig bakom en annan budgetmotion och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 18. Ramen för utgiftsområdet är nu fastställd till en nivå som gör att det inte längre går att fullfölja den anslagsfördelning som vi egentligen hade velat se. För utgiftsområde 18 överensstämde vårt anslagsförslag med förslaget i budgetpropositionen. I budgetförslag för utgiftsområdet hade vi således tagit med de två nya anslag som regeringen föreslog i budgetpropositionen och som inte ryms inom utgiftsramen. Det gällde dels anslaget för energieffektivisering av vissa bostäder, som enligt propositionen var avsett för stöd till upprustning i miljonprogramsområdena, dels ett anslag för stöd till upprustning av skollokaler. Inriktningen av det sistnämnda stödet ligger helt i linje med vår syn på att det behövs en större satsning på skolan. Den närmare utformningen av stödet till upprustning i miljonprogramsområdena var något oklart beskriven i budgetpropositionen. Stödets tänkta inriktning verkar ändå överensstämma med vår uppfattning att staten måste ta ett större ansvar för miljonprogrammets bostäder. De grundläggande problemen i dessa områden kan emellertid inte lösas genom upprustning av bostäder. Det är ofta frågan om starkt segregerade bostadsområden med otrygghet och omfattande sociala problem som borde föranleda en rad andra politiska beslut. Vi står givetvis fast vid vår uppfattning att det finns goda motiv för de två stödformer som inte ryms i den budget som har beslutats. Inför ett kommande arbete med en ny budget kan det emellertid finnas skäl att åter väcka frågan om möjligheten att införa en statlig stimulans till upprustning av miljonprogrammets bostäder och landets skollokaler. Vi kommer givetvis också att fortsätta driva våra övriga förslag inom de politikområden som ingår i utgiftsområde 18. Det handlar då inte främst om nya stödformer utan om en rad åtgärder som syftar till att förenkla tillvaron för privatpersoner och företag. Inom bostadspolitiken har vi ett brett program med inriktning på förslag om förenklingar av de regelverk som gäller för byggande och boende. Vi vill bl.a. avskaffa EBO-lagstiftningen, förenkla , ändra orimliga skatteregler och stimulera boendet för äldre och studenter. På det konsumentpolitiska området har vi lagt fram ett antal förslag om åtgärder som syftar till att stärka de vanliga konsumenternas ställning. Det handlar bl.a. om ett stärkt skydd mot oseriösa kreditgivare och telefonförsäljare. Vi vill också underlätta för statliga myndigheter att göra uppgörelser med privatpersoner som hamnat i en skuldfälla. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:1 Budgetproposition utgiftsområde 18: bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2023 (avsnitt 3.7.2). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Innovativt byggande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017 (avsnitt 3.7.4). bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 3.7.5). bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 (avsnitt 3.7.5).