bet · H101UU15 · 2014-03-31 00:00:00 — Genom en provisorisk konstitution hade man banat väg för återuppbyggandet och stärkandet av nya representativa federala institutioner. Uppgiften för de nya federala institutionerna är, utifrån den positiva men fortfarande bräckliga grund som lagts, att främja uppbyggnaden av en livskraftig federal stat som leder till ett stabilt politiskt system. Allmänna val ska äga rum . En av de frågor som tagits upp i rådsslutsatser (utrikesrådet) om gäller vikten av goda relationer med grannländerna för fred, säkerhet och välstånd i , något som också framhålls i den aktuella motionen. Utskottet välkomnar stöd till denna hållning. grannar och det internationella samfundet i vidare bemärkelse har en viktig roll att spela när det gäller att förbättra säkerheten och uppmuntra politisk dialog. EU har i rådsslutsatser välkomnat den roll som innehas av den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), där sex östafrikanska stater ingår. Unionen har förklarat sig beredd att ge stöd till Igads, Afrikanska unionens och FN:s ansträngningar att stabilisera landet och anser att ett utökat regionalt samarbete och engagemang inte bara är en viktig faktor för att uppnå resultat i , utan också bidrar till att skapa förutsättningar för större stabilitet och välstånd i regionen. ägde en viktig konferens rum under rubriken for , under ledning av federala regering och EU och med deltagande av somaliska regioner, parlamentsledamöter och det civila samhället samt internationella partner. För att ge stöd till den positiva utveckling som inletts ställde sig konferensen bakom och utlovade stöd till New , som kan ses som en form av socialt kontrakt mellan den somaliska staten och dess befolkning. Överenskommelsen, som omfattar , syftar till att skapa en bättre framtid för alla somalier via dialog och en process som främjar politisk försoning och lägger grunden för fred, säkerhet, rättvisa och hållbar utveckling i landet. EU utlovade ekonomiskt stöd med totalt . EU lämnar ett betydande stöd till Amisom, Afrikanska unionens fredsbevarande insats i , som har stor betydelse för stabiliteten i de områden som kontrolleras av . har ett stort engagemang för utveckling såväl i EU som i FN och var aktivt i den numera nedlagda internationella kontaktgruppen för liksom i den numera nedlagda internationella kärngruppen för . utsåg en ambassadör till . och har haft ett betydande besöks- och kontaktutbyte på ministernivå. biståndsminister besökte 2011, 2012 och 2013. Det svenska stödet till innefattar ett omfattade utvecklingssamarbete, humanitärt stöd samt bidrag till EU:s samtliga krishanteringsinsatser i regionen. Svensk personal ingår i EU:s insats EUTM som ska utbilda den somaliska armén så att den kan svara för landets säkerhet. bidrog för tredje gången till Operation , EU:s insats utanför (bet. 2012/13:UFöU2). Utskottet välkomnar att regeringen beslutade om en resultatstrategi för internationella bistånd i –2017. Strategin innebär att biståndet mer än fördubblas och uppgår till . I resultatstrategin anges följande förväntade resultat, som ska bidra till att uppfylla de freds- och statsbyggande mål som satts upp i New : Mänsklig säkerhet och försörjning Förbättrade konfliktlösnings- och försoningsmekanismer på lokal och nationell nivå. Ökat antal i befolkningen, särskilt bland unga, med sysselsättning som ger tillräckliga inkomster för att försörja sig. Fler människor har tillgång till rent dricksvatten och förbättrad sanitet. Förbättrad tillgång till en kvalitativ hälso- och sjukvård, bl.a. genom att bidrar till ökat antal förlossningar som är assisterade av utbildad personal och till att ett ökat antal barn ges nödvändiga vaccinationer. Färre kvinnor utsätts för könsrelaterat våld, bl.a. genom att fler lokala samhällen tar avstånd från könsstympning. Demokrati och mänskliga rättigheter Stärkt kapacitet hos lokala och centrala institutioner för att tillhandahålla grundläggande tjänster, rättskipning och möjligheter till demokratiskt deltagande. Fler människor ska ha kunskap om och möjlighet att verka för stärkta mänskliga rättigheter. Större oberoende och högre journalistisk kvalitet i somaliska medier. Stärkt egenmakt för kvinnor, bl.a. med ambitionen att öka deltagandet i politiska processer. Bistånd från kanaliseras bl.a. till UNDP:s program Strengthening Governance and Rule of in 2012–2014. Detta stöd syftar till att stärka gott samhällsstyre och rättssektorn i på nationell, regional och lokal nivå. Utskottet anser att frågan om kvinnors roll när det gäller fred och säkerhet är central och bör vara en integrerad del av regeringens arbete inom den freds- och säkerhetsbyggande verksamheten, inklusive inom utvecklingssamarbetet. Denna uppfattning utvecklade utskottet närmare i betänkande 2013/14:UU7 Kvinnor, fred och säkerhet. När det gäller vapenembargot mot , som tas upp i motionen, konstaterar utskottet att genom resolution (2014) beslutade att förlänga det partiella vapenembargot mot i ytterligare nära . Beslutet togs efter rapporter om att och andra väpnade grupper kan föra bort vapen och ammunition som är avsedda för regeringsstyrkorna. Vapenembargot mot infördes ursprungligen 1992. beslutade säkerhetsrådet om undantag från embargot för att öka regeringens kapacitet att försvara områden som har återtagits från och för att kunna stå emot nya försök från dylika grupper att destabilisera landet. Vapenembargot behandlades senast i säkerhetsrådets resolution (2013) där ytterligare undantag gjordes från vapenembargot i fråga om leverans av krigsmateriel m.m. till FN:s fredsbevarande trupper och EU:s utbildningsmission samt för bekämpningen av piratverksamheten utanför . resolution från innebär att det för alla vapentransaktioner fordras specificerade uppgifter om tillverkaren och leverantören av vapnen och ammunitionen, en beskrivning av vapnen och ammunitionen inklusive typ, kaliber och kvantitet, planerad dag och plats för leverans, och all relevant information om hur vapnen och ammunitionen ska lagras. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2013/14:U235 (V) yrkande 12. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotionerna 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 74 och 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 86 att det är viktigt att alla utländska intressen i bidrar till en förbättrad ekonomisk utveckling, respekt för mänskliga rättigheter och ökad stabilitet i landet. Socialdemokraterna anser i fråga om republiken att fredsfördraget inger framtidshopp, men understryker att situationen frotfarande är instabil. uppmärksammar i kommittémotion 2012/13:U316 av m.fl. att aktiva i studentdemonstrationer och människorättsförsvarare i har trakasserats och fängslats , vilket också har rapporterats av internationella MR-organisationer. bör enligt uppmana att upphöra med alla former av trakasserier mot människorättsförsvarare och deras legitima rätt att uttrycka sin åsikt. anser enligt kommittémotion 2013/14:U235 av m.fl. yrkande 9 att konflikterna mellan och Sydsudan och i har sin upprinnelse i de stora sociala klyftorna. Den ojämlika fördelningen av vinsterna från de stora fyndigheterna av gas och olja har skapat starka inre motsättningar, som olika stormakter som och inte dragit sig för att utnyttja för sina egna intressen. Alla anklagelser mot de utländska oljebolagen bör enligt utredas grundligt och de som drabbats av oljeutvinning ersättas. Omvärlden måste också agera för att framtida oljeutvinning inte ska ske på bekostnad av de mänskliga rättigheterna. Enligt EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen kännetecknades situationen i när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati av oavbruten tillbakagång , vilket innefattade avsevärda försämringar med intensifierade allmänna protester. Individer och grupper som riktade kritik mot regimen genom massmedier, sociala medier, allmänna protester eller traditionell politisk opposition fortsatte att vara måltavlor för regimen. Trakasserier, godtyckliga arresteringar, dålig behandling och tortyr var allmänt förekommande och utfördes för det mesta av den nationella säkerhetstjänsten (), som är verksam under straffrihet. Framför allt var unga aktivister måltavlor, beroende på att många protester har startat vid universitet. EU-delegationen och kontoret för EU:s särskilda representant för tog upp den allmänna situationen i landet genom att göra offentliga uttalanden, främst via den höga representantens talesperson. EU-medlemsstater och likasinnade samordnade övervakningen av rättegångar. Här kan också nämnas att den höga representanten 2012 uttryckte oro över den ökade förekomsten av censur och restriktioner för medier och den politiska oppositionen i och uppmanade landets regering att respektera medborgarnas yttrandefrihet och mediefriheten. Hon gav också uttryck för sin oro över de våldsamma åtgärderna mot demonstrationer som ägde rum i och andra städer och uppmanade till frigivande av dem som fängslats i samband med fredliga protester. betonade hon att säkerhetsstyrkorna måste agera med återhållsamhet och undvika våldsanvändning som svar på fredliga demonstrationer. Hon uppmanade även att respektera invånarnas rätt till mötesfrihet. Utskottet konstaterar att det råder stora brister när det gäller mänskliga rättigheter i . Demonstrationer har bemötts med våld och hårt motstånd från polis och militär. Demokratiaktivister och människorättsförsvarare verkar i en svår politisk miljö och utsätts ofta för förföljelse och trakasserier. deltog aktivt i skapandet av EU:s riktlinjer för människorättsförsvarare, och svenska ambassader världen över har stödjande kontakter med människorättsförsvarare och demokratiaktivister. Ett särskilt avsnitt i EU-riktlinjerna gäller stöd till FN och arbetet i . stöder FN:s specialrapportör för genom bl.a. ekonomiskt stöd till dess sekretariat. Rapportören har en dialog och ett samarbete med MR-försvarare i . är i EU-kretsen i pådrivande i människorättsfrågor. Svenska ambassaden i prioriterar MR-arbete högt, och då framför allt insatser för kvinnors rättigheter genom bidrag till UN Women samt arbete för att påverka myndigheterna. Kontinuerliga stödjande kontakter upprätthålls med MR-försvarare och journalister som verkar i landet. Ambassaden har deltagit i och stått värd för seminarier om MR-frågor i och följer noga och centrala MR-aktörers arbete. De allvarliga överträdelserna i av de mänskliga rättigheterna fortsatte . EU gjorde ett antal offentliga uttalanden om MR-frågor i , och EU-representanter deltog i bevakningen av rättegångar mot journalister, människorättsförsvarare och kvinnoaktivister i samarbete med och andra medlemsstater. EU lämnade stöd till bl.a. kapacitetsuppbyggnad hos enskilda organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter och till människorättsförsvarare. Regeringen beslutade om en resultatstrategi för internationella bistånd i –2016. Enligt strategin ska biståndet koncentreras till ett fåtal insatser, och stöd direkt till statliga strukturer bör i möjligaste mån undvikas. Genomförandet ska inriktas på att nå följande resultat: Stärkt förmåga att genom lokala fredsinitiativ förebygga konflikter och åstadkomma försoning i . Ökad kunskap och ökade möjligheter för kvinnor att hävda sina mänskliga rättigheter, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt ökad respekt för barns rättigheter. Stärkt förmåga hos civilsamhället att verka för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och därigenom bidra till stärkt demokrati. Även i Sydsudan, som blev självständigt , kännetecknades situationen i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati av stora problem, enligt EU:s ovan nämnda årsrapport . Ett ofullständigt juridiskt ramverk, där många internationella instrument ännu inte har ratificerats, gjorde det svårt att utkräva ansvar av regeringen, och straffriheten är utbredd. Regeringen inskränkte yttrandefriheten och pressfriheten och utsatte dem som har andra politiska uppfattningar för trakasserier, godtyckliga arresteringar och internering. Människorättssituationen förvärrades också av aktiviteter utförda av militära rebellgrupper och sammandrabbningar mellan etniska grupper, och den humanitära krisen fördjupades ytterligare av återvändare och flyktingar från , torka och överutnyttjande av resurser. för mänskliga rättigheter antog en resolution (A/HR/RES/21/27) där Sydsudan uppmanades vidta åtgärder för att förbättra människorättssituationen i landet. EU:s verksamhet i Sydsudan var framför allt inriktad på att utveckla kontaktnät, sätta upp samordningsmekanismer på EU-nivå och att arbeta mot ett gemensamt ramverk för mänskliga rättigheter. Den nyupprättade EU-delegationen i Juba började , i nära samarbete med EU-medlemsstater med representation i landet, formulera en gemensam ansats med sikte på institutionellt kapacitetsbyggande för såväl regeringen som för andra aktörer, exempelvis det civila samhället, den privata sektorn, trosbaserade organisationer och medier. tog EU också initiativ till direkt stöd till tre människorättsförsvarare och deras familjer, vilket finansierades med medel från EIDMR:s3[ EIDMR=europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättighter.] Vidare lämnade EU tekniskt och materiellt stöd till Sydsudans . inleddes strider i Sydsudans huvudstad mellan två fraktioner inom regeringspartiet (). Striderna spreds snabbt till andra delar av armén. Konflikten fördjupades och spreds till andra delar av landet och resulterade i fler än 10 000 döda, omfattande MR-övergrepp och en allvarlig humanitär situation. EU har i uttalanden framfört stor oro över våldsamheterna och rapporter om utomrättsliga avrättningar på etnisk grund. antog regeringen en resultatstrategi för bistånd i Sydsudan –2016. Insatser ska göras för att nå följande resultat: Ökad tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård för kvinnor och barn, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Stärkt förmåga hos civilsamhället att verka för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och försoning mellan rivaliserande folkgrupper och därigenom bidra till stärkt demokrati. Rådet för utrikes frågor uttryckte i rådsslutsatser sin djupa oro över den pågående krisen i Sydsudan, det allvarliga mänskliga lidande som den ger upphov till och dess regionala återverkningar. Rådet uttalade också sitt stöd för de medlingsinsatser som leds av Igad där, som nämnts tidigare i betänkandet, sex östafrikanska stater ingår. När det gäller naturresursutvinning i och Sydsudan, som tas upp i två av de aktuella motionerna, redovisade utskottet i betänkande 2012/13:UU15 sina överväganden med anledning av motioner om det internationella regelverket om naturresursutvinning, mänskliga rättigheter och öppenhet samt företagens ansvar för miljö och mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterade i betänkandet att och EU stöder och agerar drivande i flera sådana internationella initiativ och processer. Också i detta betänkande, under rubriken , har utskottet med anledning av motionsförslag uppmärksammat frågan om regelverk om naturresursutvinning. Den icke-statliga organisationen () arbetar med att främja effektivitet, öppenhet och ansvarsutkrävande i hanteringen av olje-, gas- och mineralresurser så att resurserna används som kollektiva nyttigheter. Verksamheten bedrivs i form av kapacitetsbyggande, teknisk assistens, forskning och opinionsbildning. rapport från RWI (The 2013 Resource Governance Index) redovisas bedömningar av styrningen av resursutvinningen i 58 naturresursrika länder, däribland Sydsudan. Bedömningen omfattar det institutionella och juridiska ramverket, i vilken utsträckning landets regering lämnar information om utvinningen, kontroll och insynsmekanismer samt ansvarsutkrävande i vidare bemärkelse, vilket mäts med ett 30-tal olika variabler. Av de 58 länder som ingår i RWI:s index rankas Sydsudans styrning av resursutvinningen som nummer 50 och betecknas i likhet med 14 andra länder som bristande (failing). ingår inte i RWI:s granskning. Utskottet välkomnar att såväl i bilaterala kontakter som inom EU och i andra internationella forum fortsätter att agera för ökad öppenhet om naturresursutvinning. När det gäller åtgärder för att motverka ekonomisk ojämlikhet, som förespråkas i en motion, hänvisar utskottet till sina överväganden tidigare i betänkandet under , där motionsförslag med en likartad inriktning behandlas. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2012/13:U306 (S) yrkande 74, 2012/13:U316 (MP), 2013/14:U235 (V) yrkande 9 och 2013/14:U303 (S) yrkande 86. anser enligt kommittémotion 2013/14:U208 av m.fl. yrkande 1 att regeringen ska återkomma till med en heltäckande strategi för ett ökat svenskt samarbete och utbyte med och med besked om hur den svenska diplomatiska närvaron i kan utökas. I yrkande 3 förespråkas att i EU agerar för att frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och hållbart nyttjande av naturresurser lyfts fram inom ramen för den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med latinamerikanska länder. bör enligt yrkande 4 som enskilt land och som medlem i EU och FN lyfta fram SRHR-frågorna i dialogen med staterna i . anser att det är viktigt att utveckla relationerna med . Därför företog utskottet , uppdelat i tre delegationer, arbetsresor till , och respektive och . I programpunkterna för samtliga av dessa resor ingick bl.a. frågor om demokrati och de mänskliga rättigheterna. Som förberedelse för resorna ägde särskilda föredragningar och möten rum. Uppföljningsmöten har också ägt rum efter utskottsresorna. I fråga om diplomatiska närvaro i , som tas upp i den aktuella motionen, konstaterar utskottet att det är naturligt att hänsyn tas till omvärldens utveckling och förskjutningen av intressen när beslut fattas om var ska ha ambassader eller annan diplomatisk representation. Sedan föll har antalet svenska ambassader och generalkonsulat i världen varit ganska . var antalet 103 för att uppgå till knappt 100. I vilka länder finns representerat har dock förändrats . Exempelvis stängde fyra ambassader i medan åtta svenska ambassader öppnades i central- och östeuropeiska länder efter . Utskottet konstaterade i yttrande 2013/14:UU1y till att beslutskompetensen när det gäller frågor som rör och utrikesförvaltningens organisation och personal samt fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen enligt regeringsformen ligger hos regeringen eller hos de myndigheter som ligger under regeringen. Utskottet underströk dock vikten av att regeringen löpande samråder med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. I betänkande 2011/12:UU8 redovisade utskottet, med anledning av en motion, sina överväganden om den allmänna utvecklingen i och om de mänskliga rättigheterna i regionen. I sammanhanget tog utskottet också upp EU:s relationer med och strävandena efter att utöka frihandeln mellan de båda regionerna. I den nu aktuella motionen begärs att ska agera för att den politiska dialogen i EU:s associeringsavtal med latinamerikanska länder ska innefatta frågor som rör de mänskliga rättigheterna och miljömässig hållbarhet. EU strävar efter att fördjupa den politiska dialogen med på bilateral, regional och multilateral nivå och att stärka de mellanregionala förbindelserna. Detta innefattar bl.a. handel och investeringar, bilaterala relationer med enskilda latinamerikanska länder, stöd till åtgärder för att minska fattigdom och ojämlikhet samt insatser för att främja en hållbar utveckling. EU har slutit en rad avtal, däribland associeringsavtal och frihandelsavtal, med enskilda länder och grupper av länder i regionen. Det finns människorättsklausuler i ett flertal avtal som EU slutit med stater i , varav två har slutits med regionala organisationer där stater är medlemmar. Avtalen har antingen slutits under eller är bilaterala avtal. Med anledning av motionsförslaget om att bl.a. mänskliga rättigheter ska tas upp i den politiska dialogen inom ramen för associeringsavtal konstaterar utskottet att exempelvis det undertecknade associeringsavtalet mellan å ena sidan EU och EU:s medlemsstater och å den andra Centralamerika4[ Avtalsparter på den centralamerikanska sidan är , , , , och .] omfattar handel samt samarbete och politisk dialog där frågor om arbetsrätt och miljö m.m. ingår. Avtalet innehåller ömsesidiga åtaganden om internationellt erkända kärnkonventioner och multilaterala överenskommelser om miljöfrågor. Den politiska dialog som kommer att föras inom ramen för avtalet ger en permanent plattform för att behandla frågor om exempelvis mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning, rättsstaten, demokrati och miljöskydd. Regeringen har i proposition 2013/14:167 föreslagit att ska godkänna associeringsavtalet med . I proposition 2013/14:166 har regeringen föreslagit att ska godkänna ett frihandelsavtal mellan EU och dess medlemsstater å ena sidan, och och å andra sidan. I de båda nämnda avtalen, som har undertecknats av EU men måste ratificeras av unionens samtliga medlemsstater för att träda i kraft fullt ut, finns långtgående bestämmelser om respekten för mänskliga rättigheter, rättsstaten och ett effektivt genomförande av internationella konventioner om miljöskydd och rättigheter på arbetsmarknaden. I den aktuella motionen understryks att måste ta upp frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter med länderna i . är ett av de länder som är ledande i det internationella arbetet för att lyfta fram SRHR-frågor. Utskottet välkomnar att regeringen har gjort tydliga ställningstaganden om SRHR och fortsätter att göra kraftfulla ansträngningar för att främja SRHR i nationell och internationell politikutformning. Av regeringens utrikesdeklaration framgår att regeringen prioriterar bl.a. arbetet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. En beskrivning av engagemang i SRHR-frågor ges i skriften till SRHR – globala engagemang i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som publicerades av . Där ingår bl.a. uppgifter om SRHR-samarbete med , som inleddes . anordnade en offentlig utfrågning om globala engagemang i sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Utskottet konstaterar att utrikesminister deltog i EU–Celac-toppmötet i i , där ledare för länderna i inklusive och EU träffas. Utrikesministern betonade i sitt inlägg vid toppmötet att det är viktigt att alla länder i gruppen ställer sig bakom de grundläggande principer om demokrati och mänskliga rättigheter som mötet senare slog fast. Bland övriga frågor som han lyfte fram kan här nämnas frågan om nätfrihet, som på svenskt initiativ ingick i den deklaration som antogs vid mötet. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2013/14:U208 (V) yrkandena 1, 3 och 4. Socialdemokraterna tar i kommittémotion 2012/13:U306 av m.fl. yrkande 85 och 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 98 upp situationen i och den långa väpnade konflikten som lett till ett stort antal internflyktingar i landet. Alla parter i konflikten gör sig skyldiga till sexuellt våld mot kvinnor och flickor som det råder omfattande straffrihet. En något förbättrad situation kan dock noteras till följd av fredsförhandlingarna mellan regeringen och Farcgerillan, anser Socialdemokraterna. I den sistnämnda motionen framhåller partiet att en förhandlingslösning måste till för att uppnå fred mellan de olika grupperna i . framhåller i kommittémotion 2013/14:U222 av m.fl. yrkande 2 att bör lämna aktivt stöd till fredsprocessen i och även beakta den period då landet övergår i en postkonfliktsituation och behöver stöd för en övergång till ett fredligt samhälle. understryker i kommittémotion 2013/14:U208 av m.fl. yrkande 8 att det är viktigt att fler länder engagerar sig i fredsförhandlingarna mellan den colombianska regeringen och Farcgerillan och sätter press på parterna att nå en uppgörelse. måste såväl som enskilt land och som medlem i EU och FN kräva att parterna i de pågående fredssamtalen uppfyller sina skyldigheter att värna säkerheten och de mänskliga rättigheterna för befolkningen.