bet · H101AU9 · 2014-06-12 00:00:00 — Regeringen anför att den föreslagna ändringen är ett naturligt steg efter genomförandet av blåkortsdirektivet och att regeländringen säkerställer att vissa anhöriga till arbetskraftsinvandrare även i fortsättningen kan få sam- I propositionen föreslår regeringen också ett förtydligande i 5 § föräldraledig- hetslagen om att särregleringen för adoptivföräldrar enbart avser ledighet som inte är beroende av att föräldrapenning betalas ut. Som skäl anför regeringen att som föräldraledighetslagen är utformad kan den felaktigt tolkas som att adoptivföräldrars rätt till ledighet upphör när barnet fyller eller vid den senare tidpunkt när barnet har slutat sitt första skolår, även när det gäller ledighet med föräldrapenning. Sammanläggning av sjukperioder enligt lagen om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete I propositionen föreslår regeringen en följdändring i lagen om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete. Vid beräkningen av hur lång tid en arbetstagare har haft nedsatt arbetsförmåga ska dagar i sjukperioder läg- gas samman enligt 27 kap. 51 § socialförsäkringsbalken. Som skäl för änd- ringen anför regeringen att det är lämpligt att regleringen av sammanläggning av sjukperioder i ledighetslagen korresponderar med motsvarande regler i so- Eftersom en ny bestämmelse i socialförsäkringsbalken om sammanläggning av sjukperioder trädde i kraft behöver ledighetslagen ändras på motsvarande sätt. föreslår i följdmotion 2013/14:A6 av m.fl. att avslår regeringens förslag om ändring i 9 § etableringslagen (yr- kande 1). Partiet avvisar regeringens förslag att etableringsinsatser och ersätt- ningarna som följer av dem ska upphöra om personen i fråga inte tar ett anvisat arbete utan godtagbart skäl. Att dra in försörjningen för den nyanlände leder till att han eller hon blir hänvisad till försörjningsstöd och blir försatt i en situ- ation som gör det svårare för den nyanlände att inkluderas och integreras i det Formuleringen utan godtagbart skäl är dessutom otydlig För att underlätta nyanländas tillträde till arbetsmarknaden bör regeringen i stället återkomma med ett förslag som inte innehåller hot om eko- nomiska sanktioner (yrkande 2). Utskottet vill inledningsvis välkomna de förslag till ändringar som regeringen föreslår i proposition 2013/14:104 Insatser för vissa nyanlända invandrares etablering m.m. Målsättningen med etableringsinsatserna är att den nyanlände så snabbt som möjligt ska etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsmarknads- perspektivet ska gälla . Varje nyanländ ska utifrån sina egna förutsättningar få professionellt stöd för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning samt ta del av de rät- tigheter och skyldigheter som gäller i . Mot den här bakgrunden ställer sig utskottet bakom regeringens förslag att en nyanländ invandrare som deltar i etableringsinsatser och utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete ska förlora sin etableringsersättning och rätt till fortsatta insatser. Enligt utskottets mening är det inte förenligt med etableringsuppdragets målsättning att en nyanländ invandrare kan välja bort egenförsörjning genom arbete för att i stället vara kvar i etableringsinsatser. Det motverkar syftet med etableringsinsatserna och riskerar att undergräva le- gitimiteten för etableringsuppdraget. Utskottet instämmer därmed i regering- ens bedömning att den nyanländes ansvar att försörja sig genom eget arbete bör förtydligas. Arbetslinjen ska vara tydlig i integrationspolitiken: den som blir erbjuden ett arbete ska också vara beredd att ta det. I likhet med regeringen anser utskottet att utgångspunkten för bedömningen enligt etableringslagen ska vara att erbjudna arbeten som är lämpliga ska ac- cepteras. När det gäller begreppen lämpligt arbete och godtagbart skäl in- stämmer utskottet i vad regeringen anför i propositionen. Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens förslag till förlängd etable- ringsplan efter föräldraledighet på deltid. Med nu gällande bestämmelser är det inte möjligt att förlänga en etableringsplan utöver 24 månader för en ny- anländ förälder som har etableringsinsatser på deltid på grund av föräldrale- dighet. Detta kan innebära att den nyanlände går miste om nödvändiga insatser för att kunna etablera sig i arbets- och samhällslivet. Det är enligt utskottets mening inte rimligt att en nyanländ som har etableringsinsatser på deltid på grund av föräldraledighet ska få en i praktiken kortare effektiv tid med insatser än den som väljer att göra helt avbrott i insatserna. Utskottet ser positivt på regeringens förslag till avveckling av systemet med sfi-bonus. I analogi med regeringens bedömning anser utskottet att sfi-bonu- sen inte har haft den effekt som varit avsedd. Den statsfinansi- ella kostnad som uppstått för dem som skulle ha uppnått betyget godkänt även utan en särskild stimulans uppvägs inte av den samhällsekonomiska vinsten av den begränsade effekt på resultatet för den som studerar sfi som bonusen har haft. Kostnaden för sfi-bonusen är således inte motiverad i förhållande till den mycket marginella effekt som bonusen har haft på studietiderna för delta- gare i sfi. Av omsorg om statsfinanserna bör därför sfi-bonusen avvecklas. Utskottet välkomnar också regeringens förslag om att samhällsorientering ska erbjudas nyanlända invandrare som har beviljats uppehållstillstånd som familjemedlemmar till innehavare av s.k. EU-blåkort. Genom en sådan ord- ning kan en familjemedlem till en utländsk arbetstagare få tillgång till sam- hällsorientering, oavsett på vilken grund den som han eller hon åberopar an- knytning till har beviljats uppehållstillstånd. Den föreslagna ändringen är ett naturligt steg efter genomförandet av blåkortsdirektivet, och regeländringen säkerställer att vissa anhöriga till arbetskraftsinvandrare även i fortsättningen kan få samhällsorientering. Utskottet ställer sig slutligen bakom förslaget till förtydligande i föräldra- ledighetslagen och förslaget till följdändring i lagen om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete. Mot bakgrund av det som anförts ovan tillstyrker utskottet proposition 2013/14:104 och avstyrker motion 2013/14:A6 (V) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etableringsplan, etablerings- ersättning m.m. Jämför reservationerna 2 (S), 3 (MP), 4 (SD) och 5 (V). Regeringen har i proposition 2013/14:104 föreslagit lagändringar som rör in- satser för vissa nyanlända invandrares etablering. Regeringen föreslår att en nyanländ invandrare som utan godtagbart skäl avvisar ett erbjudet lämpligt arbete inte ska ha rätt till fortsatta insatser enligt etableringslagen. Detta ska gälla under förutsättning att han eller hon har arbete eller arbetssökande som huvudsaklig aktivitet enligt sin etableringsplan. Regeringen föreslår också att en etableringsplan får förlängas utöver 24 månader för en nyanländ som deltar i etableringsinsatser på deltid på grund av föräldraledighet. Regeringen före- slår även att rätten till s.k. sfi-bonus avskaffas. Se vidare ovan under avsnittet Insatser för vissa nyanlända invandrares etablering m.m. Socialdemokraterna instämmer i följdmotion 2013/14:A8 i denna del av m.fl. i stort i de förslag som föreslås i propositionen om vissa ny- anlända invandrares etablering, men understryker vikten av att de nyanländas etablering sätts i ett helhetsperspektiv. Utgångspunkten måste vara att korta ned den tid det tar för nyanlända att komma i arbete. Socialdemokraterna anser att regeringens förslag till sanktioner när enskilda individer tackar nej till jobb erbjudanden är ett litet problem i sammanhanget. Det stora problemet är snarare att de allra flesta nyanlända invandrare inte får något jobberbjudande. För att långsiktigt öka sysselsättningen bland utrikes födda föreslår partiet om- prioriteringar av de statliga medlen för att höja kvaliteten på etableringsinsat- serna för nyanlända. När det gäller etableringsplanens förlängning för föräldralediga anser So- cialdemokraterna att det är viktigt att alla barn får gå i förskola och att försko- lan håller god kvalitet. Förskolan är också grundläggande för att föräldrar ska kunna jobba och delta inom ramen för etableringsplanen. Tillsammans med en bra föräldraförsäkring är förskolan det viktigaste skälet till att andelen syssel- satta kvinnor i är bland de högsta i världen. Socialdemokraterna anser vidare att sfi-bonusen är ineffektiv och orättvis och ställer sig bakom regering- ens förslag att avskaffa bonusen. Socialdemokraterna framhåller i kommittémotion 2013/14:A288 av m.fl. kommunernas roll i etableringsprocessen (yrkande 12). Kom- munerna har ofta goda möjligheter att erbjuda språk- och arbetspraktik, och de ansvarar för grundläggande utbildning. Kommunernas intresse av effektiva in- satser tidigt i etableringsprocessen bör beaktas. Kommunerna bör kunna komma i fråga för att bedriva lotsverksamhet genom avtal med arbetsför- medlingen. anför i kommittémotion 2013/14:Sf268 av m.fl. att regeringen bör återkomma med ett uppdrag till Arbetsför- medlingen att erbjuda nyanlända som saknar person- eller samordningsnum- mer en etableringsplan (yrkande 7). I motionen föreslås också att landstingen bör få ett tydligare uppdrag så att de nyanländas prestationsför- måga kan bedömas snabbare (yrkande 8). anser även att nyan- lända ska få ersättning för sitt deltagande i aktiveter i etableringsplanen i för- skott, i stället för som i efterskott (yrkande 9). är kritiskt till att privatisera delar av introduktionen för nyanlända och avvisar därmed regeringens modell att lotsar ska skaffa fram jobb mot en prestationsbaserad ersättning. Partiet anser även att ersättningsnivån som utgår inom ramen för etableringsreformen är för låg. Det leder till att många nyanlända tillbringar sin plantid i fingerade aktiviteter i stället för att få läsa svenska för invandrare och få tillgång till andra arbetsförberedande aktiviteter. anser därför att regeringen bör ta intryck av kritiken mot reformens effekter och åter- komma med förslag på förändringar av etableringslagen (yrkande 11). m.fl. (MP) anser i motion 2013/14:Sf389 att tiden för etable- ringsersättningen bör förlängas för personer som inte är självförsörjande (yrkande 4). Motionären anser också att den tid som en person har på sig att välja kommunplacering efter det att han eller hon har fått permanent uppehållstillstånd bör förlängas (yrkande 5). (SD) ställer sig i följdmotion 2013/14:A7 frågande till samhällsnyttan med förslaget om en förlängd etableringsplan efter föräldrale- dighet, liksom till etableringsreformen och den statliga integrationspolitiken i stort. Motionären föreslår därför att innan ytterligare förändringar genomförs ska en utredning av samhällsnyttan och kostnadseffektiviteten av hela den stat- liga integrationspolitiken, bortsett från samhällsorienteringen, valideringen och sfi, genomföras (yrkande 2). Utskottet är av uppfattningen att etableringsreformen som trädde i kraft är av avgörande betydelse för att påskynda invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Reformen innebär bl.a. upprättande av en etableringsplan med insatser för att uppnå detta syfte. Planen ska enligt gällande regelverk utformas med utgångspunkt i en kartläggning av den nyanländes utbildningsbakgrund, tidigare arbetslivserfarenhet och behov av utbildning och andra insatser. Yt- terligare omständigheter som ska beaktas vid utformandet av planen är den nyanländes familjesituation och hälsa. Hänsyn ska också tas till vad som är bäst för den nyanländes etablering i arbetslivet på . Vid bestämman- det av tiden för etableringsplanens genomförande ska vidare den nyanländes behov av insatser beaktas. I etableringsplanen ingår även samhällsorientering. Utskottet välkomnar ett antal författningsändringar som har trätt i kraft un- der 2014 som syftar till att ytterligare förbättra etableringsprocessen. Bland annat har förändringar i ersättningssystemet för kommuner som tar emot ny- anlända genomförts, innebärande att ersättningen görs beroende av kommu- nens prestation. Vidare har startpunkten för etableringsplanen för de personer som vistas i anläggningsboenden flyttats fram till dess personerna har blivit mottagna i en kommun. Regeringens förslag i proposition 2013/14:104, som utskottet behandlar tidigare i detta betänkande, innebär också att tiden för en etableringsplan under vissa omständigheter får förlängas efter föräldraledighet i syfte att öka möjligheterna för nyanlända småbarnsföräldrar att ta del av eta- bleringsinsatserna. I fråga om motionsyrkanden om lotsverksamheten hänvisar utskottet till ti- digare betänkanden (senast bet. 2012/13:AU7). Utskottets inställning är att etableringslotsar är ett viktigt inslag för nyanländas etablering på arbetsmark- naden. Av Arbetsförmedlingens återrapportering med anledning av reglerings- brevet framgår att Arbetsförmedlingen har påbörjat en översyn av lotstjänsten och föreslagit åtgärder för att underlätta för fler nyanlända att delta i kvalitativa aktiviteter. Utskottet noterar vidare att kommer att publicera granskningen Etableringslotsar – fungerar länken mellan individen och arbetsmarknaden? (RiR 2014:14). När det gäller motionsyrkanden om etableringsplaner och etableringsersätt- ning noterar utskottet att regeringen har lämnat uppdrag om samverkan om och samordning av åtgärder för att korta handläggningstider för etablerings- planen, ersättningar som är väsentliga för den nyanländes försörjning och om att korta ledtiderna för utbetalning av etableringsersättning. I regleringsbrevet har regeringen dessutom gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att i sam- råd med andra berörda myndigheter bl.a. redovisa aktiviteter och ledtider inom etableringen samt särskilt analysera deltagande i de olika arbetsmarknadspoli- tiska programmen. Arbetsförmedlingen har även fått i uppdrag att återrappor- tera vilka åtgärder som har vidtagits för att fler nyanlända ska kunna lämna mottagande och påbörja sin etableringsprocess, bedöma re- sultatet av dessa samt ge förslag på ytterligare åtgärder. publicerade granskningen Att tillvarata och utveckla nyanländas kompetens – Rätt insats i rätt tid? (RiR 2014:11). Av rap- porten framgår att etableringsreformen har inneburit förbättringar av intro- duktionen av nyanlända men att det finns effektivitetsbrister i statens insatser för att tillvarata och utveckla de nyanländas kompetens. har därför lämnat ett antal rekommendationer till regeringen och Arbetsför- medlingen för att öka effektiviteten i statens insatser. Enligt rekommendation- erna bör regeringen bl.a. mer aktivt än verka för ett bättre samarbete mellan Arbetsförmedlingen, kommunerna och näringslivet. Utskottet noterar även att regeringen har tillsatt en utredning som ska göra en översyn av Arbetsförmedlingen innefattande en analys av myndighetens förutsättningar att framgångsrikt kunna genomföra sitt uppdrag att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Uppdraget ska redovisas senast den 15 janu- ari 2016 (dir. 2014:15). Vidare har regeringen gett i uppdrag att utvärdera etableringsuppdraget och lämna en delrapport senast samt en slutrapport . Utskottet anser med anledning av det ovan anförda att etableringsreformen har utvecklats och förbättrats, och att det fortfarande pågår insatser och utred- ningar för att skapa en ändamålsenlig etableringsprocess. Utskottet anser följaktligen att regeringens ställningstagande bör avvaktas och att det därmed inte finns behov av ytterligare åtgärder. 2013/14:A7 (SD) yrkande 2, 2013/14:A8 (S) i denna del, 2013/14:Sf268 (V) yrkandena 7–9 och 11, 2013/14:Sf389 (MP) yrkandena 4 och 5 och 2013/14:A288 (S) yrkande 12. 2013/14:AU9 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, för såväl yngre som äldre nyanlända som har behov av samhällsinformation. Där- med bifaller motionsyrkanden om utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen. avslår motionsyrkanden om obligatorisk samhällsori- entering, förändringar i samhällsorienteringens innehåll m.m. Jämför reservation 6 (M, FP, C och KD). Enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringslagen) är kommuner skyldiga att erbjuda samhällsorientering till nyanlända som omfattas av lagen. Etableringslagen omfattar bl.a. flyktingar och andra skyddsbehövande och under vissa förutsättningar deras anhöriga. Lagen gäller en nyanländ som har fyllt 20 men inte . Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt 18 men inte , förutsatt att han eller hon saknar föräldrar här i landet. Genom lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända in- vandrare utvidgades målgruppen för samhällsorientering till att gälla även vissa andra nyanlända som inte redan genom etableringslagen hade rätt till samhällsorientering. Målgruppen för utvidgningen är främst nyanlända anhö- riginvandrare som har fyllt 18 men inte och som är tredjelandsmedbor- gare. Lagen gäller inte nyanlända som går i gymnasieskola eller är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Regeringen har i proposition 2013/14:104 bl.a. föreslagit att en nyanländ som är familjemedlem till en utlänning som har beviljats arbets- och uppe- hållstillstånd för högkvalificerad anställning, s.k. EU-blåkort, ska erbjudas samhällsorientering enligt lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Se vidare ovan under avsnittet Insatser för vissa nyanlända invand- rares etablering m.m. Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2013/14:A288 av m.fl. att det är viktigt att så många som möjligt får kunskaper och insikter om det svenska samhället inom ramen för samhällsorienteringen (yrkande 13). Den information som ingår i samhällsorienteringen handlar inte enbart om eta- blering i arbetslivet; den ger även en bättre förståelse för det svenska samhället och skapar på så sätt ökade möjligheter till delaktighet i samhället. Det finns därmed inte någon anledning att utesluta yngre eller äldre som också har behov av samhällsorientering. Om fler personer, såväl kvinnor som män, får ta del av samhällsorienteringen kommer det även att få positiva effekter på jämställd- heten. Motsvarande förslag finns i motion 2013/14:A8 i denna del av m.fl. (S). (SD) välkomnar i följdmotion 2013/14:A7 förslaget om att utvidga målgruppen för samhällsorienteringen. Motionären anser dock att förslaget inte är tillräckligt långtgående och menar att även nyanlända , nyanlända som inte läser på gymnasiet samt arbetskraftsinvand- rare bör kunna inkluderas i samhällsorienteringen. Vidare anser motionären att samhällsorienteringen bör göras obligatorisk och att nya kunskapsmål som in- nehåller uttryckliga hänvisningar till behovet av goda kunskaper om mänsk- liga rättigheter och svensk kultur bör införas (yrkande 1). (SD) framhåller i motion 2013/14:A400 att samhällsori- enteringen är en viktig del i processen att lära känna och bli en del av det svenska samhället. Av den anledningen vill att samtliga nyanlända invandrare som har avsikt att etablera sig i ska ingå i målgruppen för samhällsorienteringen (yrkande 1). Det innebär att även personer bör kunna ingå i målgruppen, liksom arbetskraftsin- vandrare, nyanlända invandrare som inte läser på gymnasiet och medborgare i ett EES-land eller . Motionären anser vidare att sam- hällsorienteringen bör vara obligatorisk för de nyanlända invandrare som ingår i målgruppen (yrkande 2). Grundläggande kunskaper om det svenska sam- hället samt rättigheter och skyldigheter gentemot detsamma är centrala för den som avser att bosätta sig i och bli en del av det svenska samhället. Underlåtelse att delta i den obligatoriska samhällsorienteringen bör kunna medföra ekonomiska konsekvenser i form av t.ex. minskad ersättning eller sänkta bidrag. I motionen föreslås också att samhällsorienteringen för samtliga målgrupper regleras i en enda lag (yrkande 3). Att den enskilda insat- sen kan ingå i ett helhetspaket är inte skäl nog att den ska regleras dubbelt i lag. Dessutom är det viktigt att sända ut signaler till deltagare och samver- kande aktörer om att samhällsorienteringen avser samma insats och ska ges med samma prioritet oavsett målgrupp. Motionären anser också att det finns ett behov av ökat innehållsmässigt fokus på de mänskliga rättigheterna och på grundläggande demokratiska värderingar i samhällsorienteringen (yrkande 4). I motionen föreslås vidare att ett nytt kunskapsmål om svensk kultur och trad- ition införs (yrkande 5). Samhällsorientering för fler nyanlända Enligt utskottet är samhällsorientering ett viktigt verktyg för en mer välfunge- rade integration. Samhällsorienteringen handlar inte enbart om att tillhanda- hålla information om etablering i arbetslivet. Den ger även information om det svenska samhället och skapar på så sätt ökade möjligheter till delaktighet i Det finns därför ingen anledning att utesluta yngre eller äldre nyanlända som också har behov av samhällsinformation. Om fler människor, såväl kvinnor som män, får ta del av samhällsorienteringen kommer det även få positiva effekter på jämställdheten. Utskottet föreslår att tillkän- nager för regeringen som sin mening att regeringen bör återkomma till riksda- gen med ett förslag till utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, för såväl yngre som äldre nyanlända som har behov av samhällsinformation. Därmed tillstyrker utskottet motion 2013/14:A288 (S) yrkande 13, motion 2013/14:A8 (S) i denna del samt tillstyrker delvis motion 2013/14:A7 (SD) yrkande 1 i denna del och motion 2013/14:A400 (SD) yrkande 1. Övriga frågor om samhällsorientering Som utskottet framhåller ovan är samhällsorientering ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration, och det är därför angeläget att nyanlända in- vandrare får möjlighet att få grundläggande kunskaper om det svenska sam- Att göra samhällsorienteringen obligatorisk för dem som ingår i mål- gruppen, som föreslår, är dock fel väg att gå. skottet har framhållit (senast i bet. 2012/13:AU7) ska samhällsorien- teringen påbörjas efter den nyanländes folkbokföring. kan emellertid inte förväntas att en nyanländ känner till samhällsorienteringen eller kan avsätta tid för sitt deltagande. Det kan dessutom finnas sådana hinder, t.ex. brist på barnomsorg eller lång resväg, som gör det svårt för den nyanlände Utskottet kan konstatera att i några motionsyrkanden riktar in sig på innehållet i samhällsorienteringen. Utskottet vill i samman- hanget poängtera att syftet med samhällsorienteringen i första hand är att un- derlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. ment som ingår i samhällsorienteringen finns reglerade i förordningen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare (2010:1138). ens fokus på praktiska aspekter av det svenska samhällslivet är väl avvägt. värderande moment som ingår – och som bör ingå – har sin utgångspunkt i den värdegemenskap som grundlagarna ger uttryck för. Det finns enligt ut- skottets mening inget behov av att ändra på denna ordning. Utskottet anser vidare att det är ett mindre lämpligt alternativ att reglera samhällsorienteringen för samtliga målgrupper i en enda lag, så som Sverige- De personer som ingår i den målgrupp som omfattas av lagen om samhällsorientering har inte rätt till den etableringsplan och där- med den etableringsersättning som regleras i etableringslagen. Motionerna 2013/14:A7 (SD) yrkande 1 i denna del och 2013/2014:A400 (SD) yrkandena 2–5 avstyrks mot bakgrund av det ovan anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om flyktingmottagande och kommunbosättning. Jämför reservationerna 7 (MP) och 8 (V).