bet · H101NU13 · 2014-03-04 00:00:00 — Andelen exporterande företag uppgår till av samtliga småföretag och andelen ligger därmed kvar på en oförändrad nivå i jämförelse med 2002, 2005 och 2008. Det är stora skillnader i internationalisering mellan olika branscher. En klar majoritet av de svenska små och medelstora företagen som är internationaliserade anger att deras huvudsakliga marknadsfokus är antingen nationellt eller riktat mot närområdet (). Tillväxtviljan hos de internationaliserade små och medelstora företagen är mycket hög. uppger en större andel av de internationaliserade företagen att olika faktorer utgör ett stort hinder för företagens utveckling och tillväxt i jämförelse med övriga små och medelstora företag. Internationaliserade små och medelstora företag anser sig i högre utsträckning vara innovativa i jämförelse med övriga små och medelstora företag. av internationaliserade små och medelstora företag använder internet i olika delar av verksamheten, vilket kan jämföras med strax bland övriga företag. Därtill vad gäller internationalisering visar resultaten som presenteras i den uppföljande rapporten regioner (Info 0440) att förutsättningarna för internationell samverkan ser olika ut i olika regioner. pekar på att de flesta företag hittar samverkansparter i den lokala miljön, oavsett vilken region man befinner sig i. Vidare visar undersökningen att internationell samverkan är relativt ovanlig i alla regioner, men tenderar att vara vanligare i större städer och gränsregioner. Utifrån detta menar att en viktig del av tillväxtpolitiken på såväl nationell som regional nivå bör vara att sänka trösklarna för internationell samverkan. konstaterar att utmaningarna är särskilt stora i regioner som ligger långt ifrån internationella marknader eller som saknar goda kommunikationer. För att åstadkomma en förändring ser de ett behov av ett utökat samarbete mellan lokala, regionala och nationella aktörer i syfte att göra svenska små och medelstora företag mer delaktiga i internationella nätverk. Kompletterande upplysningar från gällande metod och material Av en sammanfattande resultatrapport (RiR 2013:6) av den webbaserade företagsenkäten som genomförts inom ramen för granskning framgår att urvalet bestod av 770 företag. Kontaktuppgifter saknades dock för 108 företag varför enkäten skickades ut till 662 av dessa företag varav 320 besvarade enkäten. Bland de svar som inkom uppgav 32 företag att de inte haft någon export och dessa företag fick inga ytterligare frågor. Detta motsvarar en svarsfrekvens på mellan , beroende på vilka som inkluderas i beräkningen. I resultatrapporten presenteras en tabell över antalet svarande företag fördelat på ett antal bakgrundsfaktorer, såsom län, bransch (handel, tillverkning, övriga), region samt antal anställda. Enligt uppgift från motsvarar fördelningen bland de företag som har besvarat enkäten fördelningen inom bortfallsgruppen (de som inte har besvarat enkäten) och därmed även målgruppen som helhet (dem som enkäten är avsedd att uttala sig om). När det gäller de undersökta bakgrundsvariablerna finns det därmed inget som tyder på ett systematiskt bortfall som bidrar till ett väsentligt bortfallsfel (dvs. att skillnaderna som framkommer i undersökningen skulle kunna bero på ett skevt bortfall). Detta gäller dock endast de undersökta bakgrundsvariablerna och det går därför inte helt att utesluta att det kan förekomma systematiska skillnader. Enligt uppgift från är de skillnader som presenteras i rapporten avseende olika egenskaper hos företagen (dvs. olika bakgrundsfaktorer som t.ex. antal anställda) statistiskt säkerställda. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande under rubrikerna Regeringens skrivelse, Svenskt exportfrämjande och Regional exportrådgivning. I sin granskning av statens främjandeinsatser för export har lämnat ett antal rekommendationer till regeringen och de statliga aktörerna som ingått i granskningen. I motionerna 2013/14:N5 (MP) och 2013/14:N6 (S) föreslås flera tillkännagivanden om att ska uppmana regeringen att följa dessa rekommendationer. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden anföra följande. Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringen instämmer i delar av kritik och att den har för avsikt att genomföra flera åtgärder med anledning av de rekommendationer som lämnas. Vidare noterar utskottet att det redan har initierats ett arbete som ligger i linje med rekommendationerna. När det gäller samordning av statens främjandeinsatser för export noterar utskottet att det utöver den gemensamma beredning som löpande sker finns en interdepartemental arbetsgrupp i för att stärka samordningen på detta område. Vidare välkomnar utskottet regeringens avsikt att följa upp slutsats om diskrepans i kraven på aktörernas gemensamma samverkan i relevanta regleringsbrev och styrdokument. Vad gäller statens utbud av främjandeinsatser kan utskottet konstatera att såväl regeringen som menar att utbudet i stort motsvarar företagens efterfrågan. noterar utskottet att det i granskningen förekommer uppgifter om att företag upplever tjänsterna som alltför trubbiga och oflexibla. Utifrån granskningen är det dock svårt att säga hur utbredd denna uppfattning är. Utskottet vill ändå i sammanhanget framhålla vikten av att åtgärderna anpassas efter företagens verklighet och noterar därför med tillförsikt att det, som framgår av skrivelsen, genomförs olika åtgärder på det här området. Här kan nämnas att gjort en kartläggning av bolagets samlade erbjudande mot kund i syfte att få en bild av hur väl verksamheten motsvarar företagens behov samt regeringens löpande arbete med att precisera sina förväntningar på Business resultat- och kundnöjdhetsrapportering. Vad gäller Business dubbla roll har utskottet ingen annan uppfattning än regeringen. Utskottet vill även understryka vikten av att verksamheten löpande följs upp och utvärderas. Utskottet välkomnar därför att regeringen gett i uppdrag till Tillväxtanalys att ta fram och föreslå mätmetoder och indikatorer som kan användas vid utvärderingar av statliga främjandeinsatser för internationalisering av små och medelstora företag. Utskottet noterar även att det på många håll redan finns ett fungerande system för resultatuppföljning, att regeringen för en löpande dialog med myndigheterna om de behov för uppföljning som finns samt att det på flera håll pågår ett internt arbete med att förbättra uppföljning och utvärdering av verksamheten. Detta arbete är viktigt, inte minst mot bakgrund av att det är angeläget att den information som tar del av inför beslut om framtida dimensionering av insatser är så riktig som möjligt. Utskottet vill avslutningsvis påminna om att granskning avser verksamheten som bedrivits –2012, och granskningen har därmed inte kunnat fånga upp effekterna av den organisationsförändring som skedde . Efter ett riksdagsbeslut (prop. 2011/12:92, bet. 2011/12:NU23) bildades en ny gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande genom att integrera dåvarande Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) i exportråds strukturer och skapa (Business ). Den nya organisationen kan enligt utskottets uppfattning innebära en förenkling för företagen och en ökad tydlighet samt leda till en mer slagkraftig och effektiv organisation för svenskt export- och investeringsfrämjande. Denna organisationsförändring tillsammans med de åtgärder som regeringen redan har vidtagit och avser att vidta med anledning av gör att det enligt utskottets mening finns anledning att se med tillförsikt. Med det sagda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingar och avslår de här aktuella motionsyrkandena. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att det svenska exportfrämjandet bistår svenska små och medelstora företags export och internationalisering. är ett litet handelsberoende land och exporten är därmed viktig för svensk ekonomi och sysselsättning. Det är därför angeläget att ta till vara de möjligheter som globalisering medför för att stärka svensk ekonomi och handel. Utskottet har tidigare (bet. 2013/14:NU1) uttalat sitt stöd för regeringens politik vad gäller statens exportfrämjande verksamhet och vill i sammanhanget påminna om att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24) redogör för en rad satsningar på området. Här ingår bl.a. den verksamhet som bedrivs genom Business och utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet. I sammanhanget kan även särskilt nämnas som bidragit till ett förstärkt exportfrämjande för svenska små och medelstora företag på nya, ofta svårbearbetade marknader i tillväxtländer. Utskottet avstyrkte (bet. 2013/14:NU1) yrkanden som är likalydande med de här aktuella i motion 2013/14:N6 (S) om behovet av en nationell exportstrategi samt stöd till exportorienterade företagsnätverk. I det sammanhanget påminde utskottet bl.a. om det åtgärdsprogram som regeringen lanserade 2012 för att nå visionen om en fördubblad export . Programmet innehåller 40 åtgärder som spänner över flera områden och omfattar bl.a. uppdrag till och Business . Vidare hänvisade utskottet till regeringens särskilda satsning på riktade exportfrämjande åtgärder, bl.a. på att främja exporten i små och medelstora företag. Vad gäller förslaget i motion 2013/14:N6 (S) om att stärka utlandsfrämjandet kan påminnas om att behandlade ett förslag liknande det här aktuella (bet. 2013/14:KU1). Vid det tillfället bereddes även utrikesutskottet tillfälle att yttra sig. som avstyrkte yrkandet framhöll att det i likhet med utrikesutskottet anser att det är viktigt att regeringen löpande samråder med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. Vidare betonades vikten av att beslut om etableringar och stängningar av utlandsmyndigheter är långsiktiga och bygger på väl förankrade strategier eftersom sådana beslut påverkar internationella relationer och medför stora kostnader. Utskottet delar den här uppfattningen. Med det sagda avstyrks motion 2013/14:N6 (S) i de berörda delarna. I motion 2013/14:N6 (S) begärs ett tillkännagivande om regionala exportcentrum. avstyrkte utskottet ett likalydande yrkande (bet. 2013/14:NU1). Utskottet framhöll då att regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter små och medelstora företags behov. Vidare hänvisade utskottet till att det –2014 görs en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder. Utskottet noterar även att det i budgetpropositionen (utg.omr. 24) framgår att den regionala exportrådgivningen genom denna särskilda satsning har kunnat förstärkas samt att de regionala exportrådgivarna även framöver, enligt vad regeringen anför, är en prioriterad uppgift för Business . Med det sagda avstyrks det här aktuella motionsyrkandet. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om EU:s inre marknad. Utskottet menar att regeringens syn väl stämmer överens med motionärernas och att ett riksdagsuttalande därmed kan besparas. avslår även motioner om exportfrämjande och hållbart företagande samt exportfrämjande och hållbar utveckling. Utskottet framhåller att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, hållbart företagande och den av beslutade politiken för global utveckling måste genomsyra det arbete som utförs av olika aktörer på detta område, men ser inte något skäl till ett riksdagsuttalande. Därtill avslår övriga motionsyrkanden om exportfrämjande, däribland frågor som rör insatser för vissa branscher, bättre kompetensutnyttjande för att främja handeln, ökade möjligheter till exportkrediter för små- och medelstora företag samt exportförbudet för snus. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (MP, V) och 7 (MP). I kommittémotion 2013/14:N424 av m.fl. (S) understryks behovet av att svenska små och medelstora företag ska komma ut på EU:s inre marknad. I motionen konstateras att den inre marknaden inte fungerar optimalt , vilket har föranlett diskussioner på EU-nivå om åtgärder och initiativ för att åstadkomma förbättringar. Motionärerna framhåller vikten av att dessa initiativ genomförs bland medlemsstaterna och betonar att kommissionen även måste se till att enskilda medlemsländer inte sätter upp nya protektionistiska regler för att skydda sina nationella marknader. Detta bör , enligt motionärerna, tillkännage för regeringen (yrkande 13). Bären i de svenska skogarna är en resurs vars ekonomiska potential inte utnyttjas fullt ut, påpekas det i motion 2013/14:N267 av (M). Motionären menar att det finns skäl att tro att efterfrågan på bär kommer att öka, och därmed har exportmarknaden för svenska bär goda möjligheter att växa och utvecklas. Mot den bakgrunden föreslår motionären att uppmanar regeringen att se över möjligheterna för svensk bärindustri att möta en ökad efterfrågan på svenska bär från utlandet. I motion 2013/14:N273 av (M) framhålls vikten av att regeringen fortsätter främja musikexporten. Motionären efterfrågar en översyn för att skapa en bättre samordning av insatser och framhåller även vikten av att överbrygga och samordna den separata budgetering som görs för exportfrämjande och kultur. Vidare föreslår motionären utbildning av ambassadpersonal samt framhåller att en koordinator mellan myndigheterna och Business samt mellan olika departement vore önskvärt. På marknader som kan vara svåra att tränga igenom och uppnå avsättning på finns i synnerhet för små företag behov av exportgarantier, framhålls i motion 2013/14:N381 av (M). Därför bör det enligt motionären göras en översyn av olika marknader som är intressanta för små företag och om möjligt öka möjligheterna till exportkrediter. I motion 2013/14:N401 av (M) understryks att den fria rörligheten för varor är en av de bärande pelarna inom EU. bör därför genom ett uttalande uppmana regeringen att fortsätta att verka för att häva förbudet av export på snus. Starka fackföreningar är ett centralt instrument för en rättvis fördelning av resurser för hållbar utveckling, sägs det i partimotion 2013/14:U316 av m.fl. (MP). konstaterar motionärerna att mer än två tredjedelar av alla arbetstagare enligt Internationella arbetsorganisationen () fortfarande saknar grundläggande skydd för sina mänskliga rättigheter i arbetslivet. Motionärerna framhåller att svenska exportorgan och företag ska följa och skriva på globala ramavtal med de globala fackliga federationerna samt följa lagstiftningen i de länder där de är etablerade (yrkande 7). De svenska exportorganen har vidare, enligt motionärerna, ett stort ansvar i att stödja företag som har smarta lösningar för städer, och ställa krav som utesluter exportkrediter till ohållbara lösningar, exempelvis motorvägsutbyggnad (yrkande 45). Detta eftersom utvecklingen i världens städer är avgörande för en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling och genom svenska företag som agerar internationellt påverkar den globala stadsutvecklingen. Motionärerna anser även, utan närmare motivering, att bör uppmana regeringen att tillsätta en utredning som ska se över hur det statliga exportstödet och utvecklingssamarbetet kan riktas mot förnybar energi (yrkande 27). Med fokus på frågan om de s.k. blybarnen i Arica i betonas i kommittémotion 2013/14:MJ304 av m.fl. vikten av att företag tar ansvar för miljö, mänskliga rättigheter och sociala rättigheter. Motionärerna föreslår att genom ett tillkännagivande begär att regeringen i handelsfrämjande verksamheter prioriterar stöd till svenska företag med kunskap att agera på ett sätt som inte står i strid med mänskliga rättigheter eller med sociala rättigheter (inklusive rätten till hälsa) eller som är skadligt för miljön eller klimatet (yrkande 2). I motion 2013/14:N327 av (KD) framhålls vikten av att tillvarata den kompetens som finns bland nya svenskar t.ex. när det gäller språkkunskaper samt kunskap om hur andra marknader och affärskulturer fungerar för att ytterligare främja svensk export. Motionären menar att det bland gruppen nya svenskar finns en stor outnyttjad potential, och bör därför genom ett uttalande tillkännage för regeringen att det behövs ytterligare ansträngningar för att dra fördel av den internationella kompetens som finns i och som kan bistå i att expandera landets handelsrelationer (yrkande 1). I partimotion 2013/14:U203 av m.fl. (V) problematiseras det svenska exportfrämjandet i och som har skett genom , och . Motionärerna framhåller att inte är emot att handel bedrivs med diktaturer, men betonar vikten av att det finns tydliga kriterier för den exportfrämjande verksamheten så att handel och investeringar inte bidrar till kränkningar av mänskliga rättigheter eller stärker auktoritära regimer. Genom ett uttalande bör därför uppmana regeringen att skärpa kriterierna avseende mänskliga rättigheter för svensk exportfrämjande (yrkande 7). Regeringens åtgärdsprogram för exportvisionen Handelsminister lanserade ett program med 40 åtgärdspunkter för att nå visionen om en fördubblad export. Åtgärderna spänner över fem fokusområden: global frihandel, riktade handelsförbättringar mot enskilt strategiska marknader, en öppnare och bättre EU-marknad, en tydligare och mer positiv bild av i världen samt bättre tillvaratagande av expertresurser på hemmaplan. Åtgärderna omfattar åtaganden inom ramen för () och EU, uppdrag till , (numera Business ), Invest , arbete inom och utvecklingen av olika projekt. publicerade regeringen en lägesrapport där aktuell status jämte regeringens bedömning av genomförandet visas för var och en av åtgärdspunkterna. Lägesrapporten har enligt regeringens webbplats uppdaterats . Regeringens bedömning är dock, liksom , att 26 av åtgärderna är genomförda medan övriga ses som pågående. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24) framkommer att regeringen ser inremarknadsregelverket som en viktig drivkraft för strukturreformer på nationell nivå. Regeringen framhåller att kommissionen i flera fall rekommenderat enskilda länder att genomföra reformer som har sin grund i den inre marknadens regelverk. Regeringen förutser fyra områden som särskilt betydelsefulla : utvecklingen av tjänsteområdet, skapandet av en digital inre marknad, framtidens varuproduktion samt korrekt genomförande och tillämpning av lagstiftning. Regeringen anser att förhandlingarna om de återstående nyckelåtgärderna i den första inremarknadsakten bör drivas på för att nå ett avslut. Enligt regeringens uppfattning bör förhandlingarna av de tolv nyckelåtgärderna i den andra inremarknadsakten slutföras . Regeringen uppger att den har för avsikt att fortsätta driva på arbetet med att förverkliga en inre marknad för tjänstehandel genom en hög aktivitet inom ramen för den granskningsprocess på EU-nivå som avslutas . Vidare avser regeringen bidra till en anpassning av regelverken inom EU för att uppmuntra nya affärsmodeller och skapa bättre förutsättningar för svenska spjutspetsföretag att etablera sig på den europeiska marknaden. Regeringen avser även bidra till den översyn av regelverket för varor som kommissionen har lanserat. Regeringen deklarerar även sin avsikt att fortsätta påtala vikten av att medlemsstaterna tar ansvar för att den inre marknadens regelverk tillämpas korrekt samt att se till att tillämpningen fungerar väl även i . Enligt vad som framgår av exportvisionen ska regeringen verka för att betydelsen av en fri inre EU-marknad som också är öppen mot omvärlden genomsyrar . I uppföljningen konstaterar regeringen att kontinuerligt driver på för att tillväxtfrämjande åtgärder prioriteras vid fördjupningen och utvecklingen av EU:s inre marknad. Förhandlingarna inom ramen för de två inremarknadsakterna (SMA I och SMA II) anges som särskilt aktuella. I detta sammanhang kan även nämnas att läget i förhandlingarna om SMA I och SMA II presenterades vid konkurrenskraftsrådet . Mot bakgrund av det som sägs i motion 2013/14:N381 (M) om små företags behov av exportkrediter kan nämnas att det i () regleringsbrev för fastställs att nämnden ska fortsätta satsa på att nå ut till små och medelstora företag samt arbeta aktivt med att bredda sin kundbas 2014. Vidare innehåller exportvisionen ett par åtgärdspunkter med särskilt fokus på små företag. Enligt regeringens rapport över statusen för de olika åtgärderna framgår att Business har getts i uppdrag att vidareutveckla exportstödjande tjänster som är särskilt anpassade till de små och medelstora företagens behov. Arbetet följs upp löpande, och extra resurser har tilldelas Business . Enligt visionen ska regeringen även verka för att förbättrade villkor ska gälla för mindre företag i delegationsresor, särskilt avseende svårarbetade marknader och till icke tidigare exporterande företag. Av statusrapporten framgår att Business arbetar med att utveckla processen att få med lämpliga mindre företag vid delegationsresor. Vidare vad gäller exportgarantier och kreditgivning är det en målsättning inom exportvisionen att öka kunskapen om exportfinansiering hos företagen genom att förbättra kännedomen om AB () och EKN. Enligt regeringens lägesrapport är åtgärden pågående. Det framgår att SEK och EKN löpande tillsammans med andra främjarorganisationer och finansiella aktörer arbetar med att öka kännedomen om sina tjänster genom bl.a. bankutbildningar, seminarier och träffar med företag. Enligt uppgift på webbplats har myndigheten genom en förstudie inlett en granskning av EKN. Syftet med granskningen är att undersöka om EKN och regeringen agerar så att verksamheten bedrivs så effektivt som möjligt. I det ingår frågeställningar om myndighetens prissättning och om dess arbete med att bredda kundbasen bland små och medelstora exportföretag. Svenska exportorgan och hållbart företagande I föregående års handelspolitiska betänkande (bet. 2012/13:NU13) återgav utskottet information från regleringsbrev och exportorganens egna beskrivningar av sin verksamhet i relation till frågor om hållbart (ansvarsfullt) företagande. En genomgång av regleringsbreven för avseende EKN och Business , statens ägarpolicy för statligt ägda bolag 2013 (vilken gäller för SEK), SEK:s ägaranvisning samt EKN:s och SEK:s webbplatser visar att inriktningen är densamma. Enligt uppgift på EKN:s webbplats framgår att styrelsen för nämnden antog en ny policy för ansvarsfullt företagande i garantigivningen. Liksom i den tidigare policyn ska myndigheten enligt denna främja ansvarsfullt företagande i exportaffärer och i investeringar. Inför garantigivning ska EKN ta hänsyn till miljö, mänskliga rättigheter och arbetsförhållanden. Vidare ska EKN främja hållbar långivning till fattiga länder och motverka korruption. Av policyn framgår även att EKN i syfte att motverka negativa konsekvenser för miljö, mänskliga rättigheter och arbetsförhållanden gör en granskning enligt särskilda riktlinjer vid affärer med risk för negativ miljöpåverkan och/eller social påverkan. Enligt uppgift på EKN:s webbplats lägger nämnden när det gäller mänskliga rättigheter särskild vikt vid de rättigheter som har stark koppling till affärsverksamhetens påverkan på dess omgivning, bl.a. företags påverkan på hälsa och säkerhet i närområdet. En ansökan om garanti kan avslås om EKN:s granskning visar på starkt negativ påverkan på miljön och på sociala förhållanden, eller om nämnden inte får nödvändig information. Exportaffärer klassificeras med medel- och långfristiga krediter i kategorierna A, B eller C beroende på affärens förmodade miljökonsekvenser. EKN publicerar miljö- och konsekvensbeskrivning på webbsidan i minst innan EKN:s garanti utfärdas för de projekt som klassas i A-kategorin och som överstiger för att kunna ta emot eventuella synpunkter. Denna redovisning följer rekommendation om gemensamma förhållningssätt för exportkreditinstitut. EKN publicerar även information om A-klassade projekt som EKN återförsäkrar. Vid återförsäkringar baserar EKN sin miljöbedömning och sociala bedömning på den granskning som redan har utförts av det exportkreditinstitut som ansöker om återförsäkring hos EKN.