bet · H101AU8 · 2014-06-12 00:00:00 — betänkande 2013/14:AU8 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering m.m. I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering och tre motioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 37 motionsyrkanden om diskrimineringsfrågor från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslår regeringen ändringar i diskrimineringslagen (2008:567). Förslaget innebär att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning införs som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen. Diskrimineringsförbudet mot bristande tillgänglighet föreslås gälla för alla samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller , med undantag för tillhandahållande av bostäder. När det gäller arbetslivet föreslår regeringen att den som gör en förfrågan om arbete ska vara undantagen från förbudet. I fråga om tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte ska gälla för privatpersoner eller för företag som vid det senaste sysselsatte färre än tio arbetstagare. Undantaget för små företag ska gälla också på hälso- och sjukvårdens område. I fråga om tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte ska gälla om det krävs åtgärder beträffande fastigheter och byggnadsverk som går utöver de krav på tillgänglighet och användbarhet som har ställts i bygglov eller startbesked för den aktuella fastigheten eller byggnadsverket. I propositionen föreslås också att ordet funktionshinder i diskrimineringslagen, lagen (2008:568) om , skollagen (2010:800) och lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare ersätts med ordet funktionsnedsättning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I följdmotionerna föreslås bl.a. att ska avslå förslaget om undantag för företag som vid det senaste sysselsatte färre än tio arbetstagare och att ska tillkännage för regeringen att förslaget bör avskaffas. Följdmotionerna tar även upp kraven på att ekonomiska förutsättningar och varaktighet ska vägas in vid bedömningen av vilka åtgärder som ska anses skäliga. Vidare föreslås tillkännagivanden till regeringen om att in- föra av ett andrahandsansvar för den som hindrar att åtgärder vidtas och om en utvärdering av reformen senast . I motionsyrkandena från den allmänna motionstiden lämnas förslag om bl.a. förbyggande arbete mot diskriminering, diskriminering på grund av et- nisk tillhörighet och diskrimineringsersättningen. Utskottet välkomnar regeringens förslag om att i diskrimineringslagen in- föra bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som en ny form av diskriminering. Utskottet anser över lag att det är ett väl avvägt för- Utskottet föreslår dock att avslår förslaget i de delar det avser ett undantaget för företag inom hälso- och sjukvårdsområdet med färre än tio Hälso- och sjukvårdsområdet hör enligt utskottet till välfärdens I avvägningen mellan företagens behov och enskilda människors behov av en hälso- och sjukvård som inte brister i tillgänglighet, anser utskottet att näringslivets behov bör få stå tillbaka. Utskottet ställer sig vidare bakom rege- ringens förslag att ordet funktionshinder ska ersättas med ordet funktionsned- sättning i ett antal lagar. Utskottet anser således att bör anta regeringens lagförslag utom i de delar det avser ett undantag för företag med färre än tio arbetstagare inom hälso- och sjukvårdsområdet. Det innebär att utskottet tillstyrker proposition 2013/14:198 punkterna 1 delvis och 2–4 i sin helhet samt tillstyrker ett mo- tionsyrkande från i sin helhet och två motionsyrkanden från Soci- aldemokraterna respektive delvis. yrkanden som väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår även att avslår samtliga motionsyrkanden från den allmänna motionstiden. I betänkandet finns 21 reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering ............................ Undantag för privatpersoner....................................................................... Undantag för bostäder ................................................................................ Tillgänglighet för vissa särskilda grupper .................................................. Förebyggande arbete mot diskriminering m.m. .......................................... Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet........................................... Diskriminering i arbetslivet ........................................................................ Undantag för företag som tillhandahåller varor eller tjänster och som har färre än tio arbetstagare, punkt 1 (S) ................................... Undantag för företag som tillhandahåller varor eller tjänster och som har färre än tio arbetstagare, punkt 1 (MP, V) ........................... 3.Undantag för företag med färre än tio arbetstagare i fråga om hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, punkt 2 (M, FP, C, KD) ........................................................................................ Annan modell för skälighetsbedömningen, punkt 4 (MP, V)............ Varaktighet som en del av skälighetsbedömningen, punkt 5 (MP, SD, V) ............................................................................................... skälighetsbedömningen, punkt 6 (MP, V)......................................... Undantag för privatpersoner, punkt 7 (V) ......................................... Undantag för bostäder, punkt 8 (MP, V)........................................... Andrahandsansvar, punkt 9 (MP, V) Tillgänglighet för vissa särskilda grupper, ................punkt 10 (MP) Utvärdering, punkt 11 (S, MP, V)..................................................... Likabehandlings- och mångfaldsplaner, ..............punkt 12 (MP, V) Förebyggande arbete mot diskriminering ....i övrigt, punkt 13 (MP) Förebyggande arbete mot diskriminering ....i övrigt, punkt 13 (SD) Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, ...punkt 14 (MP, V) Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, .........punkt 14 (SD) Obligatoriska kravprofiler vid rekrytering, ..................punkt 15 (V) Kritiska analyser vid rekrytering, punkt 16 (MP, V)......................... Förbud mot frågor om planerade barn, punkt 17 (S, MP) ................. , punkt 18 (S).................................. Diskrimineringsersättningen, punkt 19 (V)....................................... Obligatoriska kravprofiler vid rekrytering, punkt 15 (MP)..................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /14 ....................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Undantag för företag som tillhandahåller varor eller tjänster och som har färre än tio arbetstagare antar 2 kap. 12 c § i regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567). Därmed bifaller proposition 2013/14:198 punkt 1 i denna del och avslår motionerna 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del, 2013/14:A10 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:A11 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) 2.Undantag för företag med färre än tio arbetstagare i fråga om hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet a)avslår regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) i de delar det avser 2 kap. 13 c §, b)antar 6 kap. 1 § i regeringens förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) med den ändringen att hänvisningen 13 c, utgår. 2013/14:A11 av och (båda MP) yrkande 2 och bifaller delvis proposition 2013/14:198 punkt 1 i denna del och motionerna 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del och 2013/14:A10 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 3 (M, FP, C, KD) 3.Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan, 2.lag om ändring i lagen (2008:568) om , 3.lag om ändring i skollagen (2010:800), 4.lag om ändring i lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare. Därmed bifaller proposition 2013/14:198 punkterna 1 i denna del och 2–4 samt avslår motionerna 2013/14:C260 av (MP) yrkande 2, 2013/14:So252 av (KD) yrkande 2, 2013/14:So491 av (S) yrkande 2, 2013/14:So602 av m.fl. (MP) yrkande 3, UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2013/14:A209 av (S), 2013/14:A234 av (S), 2013/14:A255 av (S) och 2013/14:A321 av de (M). 4.Annan modell för skälighetsbedömningen 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 4 (MP, V) 5.Varaktighet som en del av skälighetsbedömningen 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:A11 av och (båda MP) yrkande 3. Reservation 5 (MP, SD, V) 6.Ekonomiska förutsättningar som en del av skälighetsbedömningen 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:A11 av och (båda MP) yrkande 5. Reservation 6 (MP, V) 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 7 (V) 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 8 (MP, V) 2013/14:A9 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:A11 av och (båda MP) yrkande 4. Reservation 9 (MP, V) 10.Tillgänglighet för vissa särskilda grupper UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2013/14:A11 av och (båda MP) yrkande 6, 2013/14:C260 av (MP) yrkande 7, 2013/14:A237 av (S), 2013/14:A258 av (S) och 2013/14:A395 av m.fl. (MP). Reservation 10 (MP) 2013/14:A10 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 11 (S, MP, V) 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 12 (MP, V) 13.Förebyggande arbete mot diskriminering i övrigt 2013/14:A11 av och (båda MP) yrkande 7, 2013/14:U297 av m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:A221 av (KD), 2013/14:A345 av m.fl. (S), 2013/14:A350 av (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:A407 av (SD). Reservation 13 (MP) Reservation 14 (SD) 14.Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet 2013/14:K379 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkandena 14 och 16, 2013/14:A262 av Amineh Kakabaveh m.fl. (V, MP) yrkande 3, 2013/14:A353 av och (båda SD) yrkandena 1–3, 2013/14:A364 av och (båda SD) och 2013/14:A380 av (C). Reservation 15 (MP, V) Reservation 16 (SD) 15.Obligatoriska kravprofiler vid rekrytering UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 17 (V) 16.Kritiska analyser vid rekrytering 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 18 (MP, V) 17.Förbud mot frågor om planerade barn 2013/14:A368 av och (båda S). Reservation 19 (S, MP) 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkandena 4 och 5. Reservation 20 (S) 2013/14:C367 av (M) yrkande 2, 2013/14:A251 av (M) och 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 21 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (MP), (SD), (M), (S), (M), (KD), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2013/14:198 Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering och tre motioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 37 motionsyrkanden om diskrimineringsfrågor från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslår regeringen ändringar i diskrimineringslagen (2008:567). Förslaget innebär att bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning införs som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen. Det föreslås också att ordet funktionshinder i diskrimineringslagen, lagen (2008:568) om , skollagen (2010:800) och lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare ersätts med ordet funktionsnedsättning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. (dåvarande Integrations- och jämställdhetsdepartementet) utarbetades departementspromemorian Bortom fagert tal – om bristande tillgänglighet som diskriminering (Ds 2010:20). gav regeringen i uppdrag att genomföra en samhällsekonomisk kostnadsanalys av förslagen i promemorian. presenterade Statskontoret rapporten och konsekvensanalys av lagförslaget om bristande tillgänglighet (2010:26) (dnr A2011/207/DISK, tidigare IJ2010/1980/DISK). Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen, förutom förslaget om ändring i lagen om uthyrning av arbetstagare som har tillkommit efter lagrådsgranskningen. Enligt regeringen är förslaget i den delen författningstekniskt och även i övrigt av sådant slag att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har också några redaktionella ändringar gjorts. Propositionen innehåller förslag till ändringar i diskrimineringslagen. Bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning föreslås införas som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen. Med bristande tillgänglighet avses att en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att sådana åtgärder för tillgänglighet inte har vidtagits för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan denna funktionsnedsättning som är skäliga utifrån krav på tillgänglighet i lag eller annan författ- ning och med hänsyn till de ekonomiska och praktiska förutsättningarna, var- aktigheten och omfattningen av förhållandet eller kontakten mellan verksam- hetsutövaren och den enskilde samt andra omständigheter av betydelse. Diskrimineringsförbudet mot bristande tillgänglighet föreslås gälla för alla samhällsområden där diskrimineringslagens övriga regler gäller , med un- dantag för tillhandahållande av bostäder. När det gäller arbetslivet föreslår re- geringen att den som gör en förfrågan om arbete ska vara undantagen från I fråga om tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbu- det inte ska gälla för privatpersoner eller för företag som vid det senaste ka- sysselsatte färre än tio arbetstagare. Undantaget för små före- tag ska gälla också inom hälso- och sjukvården. I fråga om tillhandahållande av varor och tjänster föreslås att förbudet inte ska gälla om det krävs åtgärder beträffande fastigheter och byggnadsverk som går utöver de krav på tillgäng- lighet och användbarhet som har ställts i bygglov eller startbesked för den ak- tuella fastigheten eller byggnadsverket. Det föreslås också att ordet funktionshinder i diskrimineringslagen, lagen om , skollagen och lagen om uthyrning av ar- betstagare ersätts med ordet funktionsnedsättning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet behandlar ärendet i flera avsnitt. I det första avsnittet behandlas propositionen i dess helhet och regeringens förslag till lagändringar. I samband med det behandlas motförslag och närliggande yrkanden med tillkännagivanden i följdmotioner samt yrkanden från den allmänna motionstiden med tillkännagivanden om att regeringen ska återkomma med förslag om bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. I efterföljande avsnitt behandlas övriga yrkanden med tillkännagivanden i följdmotioner och yrkanden från den allmänna motionstiden uppdelat områdesvis. Bristande tillgänglighet som en form av diskriminering Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i diskrimineringslagen utom i den del det innebär att små företag i fråga om hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet undantas från diskrimineringsförbudet. antar vidare regeringens förslag till ändringar i lagen om , skollagen och lagen om uthyrning av arbetstagare. bifaller därmed propositionen delvis, ett motionsyrkande i sin helhet och två motionsyrkanden delvis. avslår övriga motioner. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP, V) och 3 (M, FP, C, KD). Principen om icke-diskriminering är central i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och har sin utgångspunkt i den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Flera som har tillträtt innehåller antingen uttryckliga förbud mot diskriminering på grund av funktionshinder eller har av tillhörande övervakningskommitté förklarats inkludera funktionshinder som en del av diskrimineringsförbudet. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning antogs av och ratificerades av . Konventionen ställer bl.a. krav på att bristande stöd- och anpassningsåtgärder ska förbjudas som en form av diskriminering. Förbud mot diskriminering finns vidare i artikel 14 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), som gäller som lag i . Även inom EU är principen om icke- diskriminering en grundläggande byggsten. I både fördragen och unionsrätten i övrigt finns ett flertal bestämmelser om icke-diskriminering på olika grunder och med olika räckvidd. Som exempel ställer artikel 5 i arbetslivsdirektivet (2000/78/EG) krav på att arbetsgivare ska anta rimliga anpassningsåtgärder för personer med funktionshinder. trädde diskrimineringslagen (2008:567) i kraft (prop. 2007/08:95, bet. 2007/08:AU7, rskr. 2007/08:219). till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättig- heter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sex- uell läggning eller ålder. Lagen är tvingande, vilket innebär att ett avtal som inskränker någons rättigheter eller skyldigheter enligt lagen är utan verkan i som lagen trädde i kraft inrättades Diskrimineringsom- budsmannen (DO). DO ska utöva tillsyn över att lagen följs. Lagens diskrimineringsbegrepp har sitt ursprung i de EU-rättsliga förbuden Enligt 1 kap. 4 § avses med diskriminering: direkt diskri- minering, indirekt diskriminering, trakasserier, sexuella trakasserier och in- struktioner att diskriminera. När begreppet diskriminering används i lagtexten avses alla former av diskriminering. I 2 kap. 18 och 19 §§ finns dessutom ett förbud mot repressalier. Repressalier är inte att se som diskriminering per de- finition, utan ska ses som ett komplement till förbuden mot diskriminering. Diskrimineringslagen gäller för arbetslivet, utbildningsverksamhet, arbets- marknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesbehörighet, medlemskap i vissa organisationer, tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder, anord- nande av allmän sammankomst och offentlig tillställning, hälso- och sjukvård, , socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, statligt studie- stöd, värn- och civilplikt och i vissa avseenden för dem som har offentlig an- I fråga om diskrimineringsförbudet för arbetslivet (2 kap. 1 § andra stycket) och för utbildningsverksamhet (2 kap. 5 § andra stycket) finns särskilda be- stämmelser som utsträcker diskrimineringsförbudet till att gälla även i fall då skäliga anpassningsåtgärder kan se till att en person med funktionshinder kom- mer i en jämförbar situation med en person utan sådant funktionshinder. norlunda uttryckt finns det således ett förbud mot bristande till- gänglighet inom delar av dessa områden. När det gäller utbildningsverksamhet anges uttryckligen att anpassningsåtgärderna avser frågan om lokalernas till- gänglighet och användbarhet på högskolans område. För att avgöra vilka krav på anpassningsåtgärder som kan ställas på en arbetsgivare eller utbildningsan- ordnare ska en skälighetsbedömning göras från fall till fall. Den som bryter mot diskrimineringslagen ska enligt 5 kap. 1 § betala diskrimineringsersättning till den som drabbats av överträdelsen. Diskrimineringsersättningen ska utgöra både en ersättning för den kränkning som överträdelsen inneburit och verka avskräckande mot diskriminering. En arbetsgivare kan också, i vissa situationer, bli ersättningsskyldig för den ekonomiska förlust som uppkommit på grund av överträdelsen av diskrimineringslagen. Om det finns särskilda skäl, kan båda typerna av ersättning sättas ned helt eller delvis. (2010:900), förkortad PBL, innehåller i 8 kap. krav på tillgänglighet och användbarhet vad gäller den fysiska miljön. Kraven gäller i förhållande till personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga. Be- greppet nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga är inte definierat i lagen men av förarbetena framgår att det omfattar, förutom rörelsesvårigheter, t.ex. nedsatt syn- och hörselförmåga (prop. 1985/86:1 s. 492). Av 2 kap. 1 § andra stycket arbetsmiljölagen (1977:1160) framgår att arbetsförhållanden ska anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Av förarbetena framgår bl.a. att det vid planering av arbetsmiljön måste beaktas att människor är olika och att arbetshandikapp är vanliga i arbetslivet (jfr prop. 1976/77:149 och prop. 1990/91:140 s. 44 f.). Enligt den mer individuellt inriktade bestämmelsen i 3 kap. 3 § andra stycket ska arbetsgivaren genom att anpassa arbetsförhållandena eller vidta annan lämplig åtgärd ta hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet. Vidare ska arbetsgivaren se till att det i verksamheten finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för fullgörande av de uppgifter som enligt arbetsmiljölagen och enligt 30 kap. socialförsäkringsbalken vilar på arbetsgivaren (3 kap. 2 a § tredje stycket). Enligt skollagen (2010:800) ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov och barnen ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt (1 kap. 4 §). I 1 kap. 8 § slås principen om lika tillgång till utbildning fast och det upplyses om diskrimineringslagens bestämmelser på utbildningsområdet. I 2 kap. 35 § finns ett generellt krav om att det ska finnas de lokaler och den utrustning som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas. Av 3 kap. 3 § framgår att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans de behöver i sitt lärande. Vissa bestämmelser om s.k. särskilt stöd finns vidare i 3 kap. 6–12 §§. Regeringen har i två framlagda propositioner (prop. 2013/14:148 och prop. 2013/14:160) bl.a. föreslagit vissa ändringar i de aktuella bestämmelserna i tredje kapitlet. Förvaltningslagen (1986:223) innehåller krav på en allmän, men inte obegränsad, serviceskyldighet för förvaltningsmyndigheter som också omfattar åtgärder för tillgänglighet. När myndigheter har med någon att göra som är allvarligt hörsel- eller talskadad bör myndigheten enligt 8 § vid behov anlita tolk. Bestämmelsen gäller både muntlig och skriftlig översättning, och sådant bistånd ska lämnas i all rimlig utsträckning (prop. 1985/86 s. 27). Av 1 § förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av funktionshinderspolitiken framgår att myndigheter under regeringen ska verka för att personer med funktionshinder ges full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor. verka för att deras lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för per- soner med funktionshinder. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) har tagit fram riktlinjer på området (Riv hindren – Riktlinjer för tillgänglighet, Handisam 2012). Riktlinjerna är rekommendationer för vad som krävs för att en statlig myndighet ska betraktas som tillgänglig. beslutade om ett tillkännagivande om att rege- ringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag om bris- tande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskri- framhöll bl.a. skälighetsbedömningen och genomförandetakten som två centrala aspekter. Utskottet anförde att det var frågor som kan behöva preciseras ytterligare i förhållande till utredningsför- slaget (Ds 2010:20). Utskottet framhöll också att det måste säkerställas att re- formen både står i samklang med god hushållning i offentlig sektor och beaktar