bet · H101JuU15 · 2014-02-20 00:00:00 — 2013/14:JuU15 Straffrättsliga frågor I betänkandet behandlar utskottet 115 motionsyrkanden om straffrättsliga frågor som väckts under den allmänna motionstiden och ett motionsyrkande väckt med anledning av proposition 2012/13:77. De behandlade yrkandena rör bl.a. frågor om brott, straffmätning och påföljder. Av yrkandena behandlas 69 förenklat eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av några av de väckta motionerna. För det första anser utskottet att det är viktigt att det säkerställs att de lagförslag som kan komma att lämnas för att åtgärda problematiken med dubbelbestraffning i skatteförfarandet (skattetillägg och brottspåföljd) inte leder till mildare påföljder . För det andra anser utskottet, på grund av den stora skada som identitetsstölder kan vålla, att regeringen bör se över om inte respekten för enskildas integritet kräver både straffrättsliga och andra åtgärder mot identitetsstölder och i förekommande fall vidta sådana åtgärder. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 21 reservationer och 6 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ökad rättstrygghet för personer med funktionsnedsättning 2013/14:Ju372 av (C). 2013/14:Ju386 av (SD). Reservation 1 (SD) 2013/14:Ju364 av och (båda C) yrkandena 1–3. 2013/14:Ju296 av (KD) yrkande 2. Kontakt med barn i sexuellt syfte 2013/14:Ju209 av (S). Reservation 2 (S, V) Högre straff för sexualbrott 2013/14:Ju222 av (KD) yrkande 2. Skärpt minimistraff för brottet köp av sexuell tjänst av barn 2013/14:Ju378 av och (båda SD). Reservation 3 (SD) 2013/14:Ju397 av och (båda SD). Reservation 4 (SD) 2013/14:Ju232 av (S) och 2013/14:Ju239 av (M). Reservation 5 (S) Skärpta straff för organiserade inbrott 2013/14:Ju278 av (M). Stölder med samhällsfarliga konsekvenser 2013/14:Ju403 av (S). Reservation 6 (S) Handel med stulet guld 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 19. Reservation 7 (V) Straff för ekonomiska brott tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att de lagförslag som kan komma att lämnas för att åtgärda problematiken med dubbelbestraffning i skatteförfaranden inte får leda till mildare påföljder . 2013/14:Ju206 av (MP) och 2013/14:Ju383 av och (båda S) yrkande 1. Översyn av straffen för medhjälpare i ekonomisk brottslighet 2013/14:Ju383 av och (båda S) yrkande 2. Reservation 8 (S, V) Avkriminalisering av för sent inlämnade årsredovisningar 2013/14:Ju325 av (FP) och 2013/14:Ju443 av (MP). Reservation 9 (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör se över om inte respekten för enskildas integritet kräver både straffrättsliga och andra åtgärder mot identitetsstölder samt vidta sådana åtgärder. 2013/14:Ju216 av (M), 2013/14:Ju242 av Finn m.fl. (M), 2013/14:Ju292 av m.fl. (S), 2013/14:Ju303 av (C), 2013/14:Ju433 av (KD) och 2013/14:Ju436 av (SD). Skärpta straff för bedrägeri och förskingring 2013/14:Ju257 av (MP). Reservation 10 (MP, V) Skärpta straff vid fakturabedrägerier 2013/14:Ju409 av (M). 2013/14:Ju410 av (C). Hot mot förtroendevalda m.fl. 2013/14:Ju220 av (S), 2013/14:Ju231 av (S), 2013/14:Ju407 av Finn och (båda M) och 2013/14:Ju423 av och (båda SD). Reservation 11 (S, MP, V) Reservation 12 (SD) 2013/14:Ju356 av (S). Reservation 13 (S) Skärpta straff för uthyrning av avställda och oförsäkrade bilar 2013/14:Ju414 av m.fl. (S). Reservation 14 (S) Avkriminalisera eget bruk av narkotika 2012/13:So20 av m.fl. (V) yrkande 23 och 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 30. Reservation 15 (V) 2013/14:Ju435 av (SD). 2013/14:Ju203 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 16 (V) Skärpt straff för misshandel av gravida 2013/14:Ju432 av (SD). Reservation 17 (SD) Strafflindring i vissa fall för it-relaterad brottslighet 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 26. Reservation 18 (MP) 2013/14:Ju429 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 19 (MP, V) 2013/14:Ju377 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 20 (SD) Effekterna av det straffrättsliga samarbetet inom EU 2013/14:Ju203 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 21 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (SD), (V), (MP), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 115 motionsyrkanden om straffrättsliga frågor som väckts under den allmänna motionstiden och ett motionsyrkande väckt med anledning av proposition 2012/13:77 och som huvudsakligen ligger inom ramen för straffrätten. De behandlade yrkandena rör bl.a. frågor om brott, straffmätning och påföljder. Av yrkandena behandlas 69 förenklat eftersom samma eller i huvudsak samma frågor har behandlats av tidigare . Ökad rättstrygghet för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av hatbrottsbegreppet. I motion 2013/14:Ju372 av (C) efterfrågas en översyn av hatbrottsbegreppet. Motionären är kritisk till att trakasserier och kränkningar av en person på grund av funktionsnedsättning tolkas som diskriminering och inte som hets mot folkgrupp. En översyn bör göras för att undersöka om inte kränkning till följd av funktionsnedsättning bör omfattas av hatbrottsbegreppet. Hatbrott är inte ett brott som uttryckligen regleras i . Avgörande för om ett brott är att anse som ett hatbrott är motivet till brottet. I 16 kap. 8 § (1962:700) föreskriv att den som i ett uttalande eller i ett annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning, döms för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om meddelandet har haft ett särskilt hotfullt eller kränkande innehåll och spritts till ett stort antal personer på ett sätt som varit ägnat att väcka betydande uppmärksamhet. Av 29 kap. 1 § framgår att straff, med beaktande av intresset av en enhetlig rättstillämpning, ska bestämmas inom ramen för den tillämpliga straffskalan efter brottets eller den samlade brottslighetens straffvärde. Vid bedömningen av straffvärdet ska beaktas bl.a. den kränkning som gärningen inneburit, vad den tilltalade insett eller borde ha insett om detta samt de avsikter eller motiv som han eller hon haft. Av 29 kap. 2 § 7 följer att det vid bedömningen av straffvärdet för ett brott ska ses som en försvårande omständighet om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Bestämmelsen omfattar således kränkningar av individer och grupper på grund av andra omständigheter, hänförliga till individen eller gruppen, som liknar de specifika omständigheter som räknas upp i bestämmelsen. Som exempel på sådana omständigheter har i förarbetena nämnts transvestism och transsexualism (prop. 2001/02:59 s. 61). Utskottet anser inte att det finns skäl att utreda om trakasserier och kränkningar av en person på grund av funktionsnedsättning ska omfattas av den s.k. hatbrottslagstiftningen. Något tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som anförs i motion 2013/14:Ju372 (C) bör därför inte göras. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en ändring av bestämmelserna om olaga intrång. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2013/14:Ju386 av (SD) efterfrågas en rätt för företagare att avvisa personer som tidigare gjort sig skyldiga till brott eller på något sätt agerat olämpligt eller stört ordningen i en affärslokal. Den som vägrar avlägsna sig ska kunnas dömas för olaga intrång precis som är fallet när någon olovligen tar sig in eller stannar kvar i stängda företagslokaler. Enligt 4 kap. 6 § andra stycket döms den som gör intrång eller stannar kvar obehörigen i kontor, fabriker eller andra byggnader eller på fartyg, upplagsplats eller ett annat dylikt ställe för olaga intrång till böter. Är brottet grovt är straffet fängelse i högst . lämnade betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Utredningen har haft i uppdrag att undersöka om det finns ett behov av att stärka det straffrättsliga skyddet för egendom och föreslå de författningsändringar som det finns anledning till. Utredningen har bl.a. övervägt om det bör införas en möjlighet att vid straffansvar utestänga personer från bl.a. butiker. I betänkandet, som remitterades , anförs följande när det gäller denna frågeställning: Frågan om det bör införas en möjlighet att vid straffansvar stänga personer ute från butikslokaler och andra liknande platser dit allmänheten har tillträde har övervägts tidigare. För en sådan möjlighet talar att det skulle vara ett sätt att begränsa tillfällena för återfallsförbrytare att begå nya brott. En sådan möjlighet skulle emellertid inskränka den grundlagsskyddade rätten att röra sig fritt. Enligt utredningens mening är det intresse som förbudet skulle skydda varken så allmänt eller så integritetskränkande att det motiverar en sådan inskränkning. Det skulle även vara svårt att utforma ett förbud som kan tillgodose kraven på rättssäkerhet utan att bli en börda för rättsväsendet. Utredningens bedömning är därför att de skäl som talar mot att införa en ny lag om tillträdesförbud till butiker är betydligt starkare än de som talar för, varför utredningen inte lämnar något sådant förslag. Utskottet konstaterar att det pågår en remissbehandling av betänkande Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) i vilket man bl.a. behandlar frågan om det ska införas en möjlighet att vid straffansvar stänga en person ute från bl.a. butikslokaler. Remissbehandlingen och den efterföljande beredningen bör inte föregripas. Motion 2013/14:Ju386 (SD) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om människohandel. Motionerna rör bl.a. en samlad nationell handlingsplan mot alla former av människohandel och en effektivare lagstiftning på området. I motion 2013/14:Ju364 av och (båda C) yrkande 1 efterfrågas en samlad nationell handlingsplan mot alla former av människohandel. I yrkande 2 i motionen efterfrågas en effektivare lagstiftning som är tillämplig på alla sorters människohandel och för alla led som är inblandade i denna handel. I motionens yrkande 3 begärs att krav på 30 dagars reflexionsperiod för vila och återhämtning för personer som utsatts för människohandel ska följas. I motion 2013/14:Ju296 av (KD) yrkande 2 begärs att brottsrubriceringen människohandel och inte koppleri ska användas när barn exploateras för sexuella ändamål. Enligt 4 kap. 1 a § första stycket döms den som, i annat fall än som avses i 1 §, genom olaga tvång, vilseledande, utnyttjande av någons utsatta belägenhet eller med annat sådant otillbörligt medel rekryterar, transporterar, överför, inhyser eller tar emot en person i syfte att han eller hon ska exploateras för sexuella ändamål, avlägsnande av organ, krigstjänst, tvångsarbete eller annan verksamhet i en situation som innebär nödläge för den utsatte, för människohandel till fängelse i lägst två och högst . Av paragrafens andra stycke framgår att den som begår en gärning som avses i första stycket mot en person som inte har fyllt döms för människohandel även om inte något sådant otillbörligt medel som anges där har använts. Enligt paragrafens tredje stycke är påföljden för ett mindre grovt brott som avses i första eller andra stycket fängelse i högst . beslutade om en ny utformning av människohandelsbrottet (prop. 2009/10:152, bet. 2009/10:JuU33, rskr. 2009/10:273). Den nya utformningen som gällt innebär bl.a. att kravet på att gärningsmannen genom handelsåtgärden ska ta kontroll över offret – det s.k. kontrollrekvisitet – togs bort. Vidare togs kravet på dubbel straffbarhet bort för att svensk domstol ska kunna döma över människohandel som begåtts utomlands. Av 6 kap. 12 § framgår att den som främjar eller på ett otillbörligt sätt ekonomiskt utnyttjar att en person har tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning, döms för koppleri till fängelse i högst . i har i uppdrag att samordna arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. arbete har enligt regeringen gett resultat och förbättrat insatserna mot människohandel för sexuella ändamål. Bland annat har ett nationellt metodstöd inrättats och nationella riktlinjer tagits fram. I det nationella metodstödet ingår Nationellt metodstödsteam mot prostitution och människohandel (NMT). De aktörer som ingår i NMT är , , lokala polismyndigheter med särskilt ansvar för människohandelsfrågor, prostitutionsgrupperna från , och inom , samt . gav regeringen i ett utökat uppdrag som också omfattar människohandel som bedrivs i andra syften än för sexuella ändamål. i ska också verka för stärkt samverkan mellan myndigheter, kommuner, frivillig- och intresseorganisationer samt andra nationella och internationella aktörer, inklusive . I uppdraget ingår att lämna metodstöd och att genomföra kompetensutvecklingsinsatser riktade till de samverkande myndigheterna. Vid genomförandet av uppdraget ska i bl.a. samverka med Arbetsförmedlingen, , , , , , och relevanta kommunala förvaltningar. Resultatet av uppdraget ska redovisas till regeringen . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera det arbete som bedrivs mot prostitution och människohandel vid i . Utvärderingen ska även innehålla en bedömning av effektiviteten i verksamheten och dess organisering. I uppdraget ingår också att göra en första utvärdering av uppdrag om att genomföra en kartläggning av prostitutionens omfattning. Uppdraget ska redovisas till () . konvention om bekämpande av människohandel (SÖ 2010:8) trädde i kraft . För del trädde den i kraft sedan den godkänts av (prop. 2009/10:152, bet. 2009/10:JuU33, rskr. 2009/10:273) och ratificerats av regeringen i samma månad. Enligt artikel 13.1 i konventionen ska varje part i sin nationella lag fastställa en period på minst för återhämtning och eftertanke, om det finns skälig anledning att tro att den berörda personen är ett brottsoffer. Denna rätt till återhämtning och eftertanke är för del införd i 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716) (prop. 2006/07:53, bet. 2006/07:SfU7, rskr. 2006/07:150). Grunden för bestämmelsen i 5 kap. 15 § utlänningslagen är rådets direktiv /81 EG av om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom ovannämnda proposition 2006/07:53. Utredningen om människohandel m.m. gjorde i betänkandet Människohandel och barnäktenskap – ett förstärkt straffrättsligt skydd (SOU 2008:41), en analys av konventionen i fråga om period för återhämtning och betänketid (s. 261–263). Utredningen fann att uppfyller de åtaganden som föreskrivs i konventionens artikel 13.1 i fråga om en sådan period. har informerat om att expertgrupp för bekämpande av människohandel (the Group of Experts on Action against Trafficking in Human Beings – ) ska övervaka tillämpningen av konventionen. befinner sig i slutskedet av utvärderingsprocessen om hur lever upp till konventionen. Utvärderingen kommer att resultera i en rapport. Från har informerats om att man avser att inleda en utvärdering av tillämpningen av människohandelsbrottet för att stärka det straffrättsliga skyddet. Utskottet anser att arbetet mot människohandel är angeläget och ser därför positivt på det arbete som pågår på området. Vidare konstaterar utskottet att det straffrättsliga skyddet mot människohandel förstärktes genom den lagstiftning som infördes och kan komma att stärkas ytterligare efter den utvärdering av människohandelsbrottet som aviserats. efterlevnad av krav på 30 dagars reflexionsperiod för vila och återhämtning för personer som utsatts för människohandel utvärderas av en expertgrupp inom . Mot denna bakgrund är något tillkännagivande med anledning av vad som anförs i motion 2013/14:Ju364 (C) inte nödvändigt. Motionen bör avslås. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om att ett nytt människohandelsbrott ska införas som innefattar de förfaranden som rubriceras som koppleri (bet. 2012/13:JuU20 s. 28 f.) Utskottet gör inte någon annan bedömning när det specifikt gäller barn, som i motion 2013/14:Ju296 (KD) yrkande 2. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om sexualbrott. Motionerna rör en översyn av lagstiftningen om förbud mot kontakt med barn i sexuellt syfte, skärpta straff för sexualbrott mot barn och för köp av sexuell tjänst. Jämför reservationerna 2 (S, V), 3 (SD) och 4 (SD). I motion 2013/14:Ju209 av (S) efterfrågas en översyn av lagstiftningen om gromning. Enligt motionären har lagstiftningen om förbud mot kontakt med barn i sexuellt syfte inte fått avsedd verkan och behöver därför ses över. I motion 2013/14:Ju222 av (KD) yrkande 2 begärs att minimistraffet för brott mot barn i sexualbrottslagstiftningen skärps. Enligt motionären har de straffskärpningar som genomförts inte fått avsedd avskräckande verkan. I motion 2013/14:Ju378 av och (båda SD) anförs att minimistraffet för köp av sexuell handling av barn bör ändras från böter till fängelse. I motion 2013/14:Ju397 av och (båda SD) begärs att ett grovt sexköpsbrott med fängelse som minimistraff införs. Den som i syfte att begå ett sexualbrott mot ett barn träffar överenskommelse med barnet om ett sammanträffande samt därefter vidtar någon åtgärd som är ägnad att främja att ett sådant sammanträffande kommer till stånd, döms enligt 6 kap. 10 § för kontakt med barn i sexuellt syfte till böter eller fängelse i högst . (Brå) fick i regleringsbrevet i uppdrag att följa upp och utvärdera tillämpningen av straffbestämmelsen kontakt med barn i sexuellt syfte. Syftet med uppdraget var att undersöka hur bestämmelsen fungerar i praktiken och om några särskilda problem har uppstått i samband med tillämpningen av den. Enligt uppdraget skulle uppföljningen vidare innehålla en analys av orsakerna till att så många ärenden skrivs av. Brå redovisade uppdraget i rapporten om kontakt med barn i sexuellt syfte – en uppföljning av tillämpningen av lagen från polisanmälningar till domar (rapport 2013:14). Uppföljningen visar att få anmälda fall av gromning leder till åtal. Från fram till slutet av 2012 gjordes 617 polisanmälningar om gromning, men bara 5 av dem lagfördes. Enligt rapporten är tidpunkten för polisanmälan det avgörande för om någon ska kunna lagföras för brottet. Men som lagbestämmelsen är utformad fungerar den enligt Brå inte för att skydda barn mot sexuella kontakter. Rapporten bereds inom . Enligt 6 kap. 9 § döms den som, i annat fall än som avses tidigare i kapitlet, förmår ett barn som inte fyllt att mot ersättning företa eller tåla en sexuell handling, för köp av sexuell handling av barn till böter eller fängelse i högst . Enligt 6 kap. 11 § döms vidare den som, i annat fall än som avses tidigare i kapitel, skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse mot ersättning, för köp av sexuell tjänst till böter eller fängelse i högst . Maxstraffet för köp av sexuell tjänst höjdes från fängelse till fängelse (prop. 2010/11:77, bet. 2010/11:JuU22, rskr. 2010/11:251). trädde ändringar i i kraft (prop. 2012/13:111, bet. 2012/13:JuU20, rskr. 2012/13:234) som innebar att tillämpningsområdet för grovt sexuellt övergrepp mot barn utvidgades. Allvarliga sexuella övergrepp mot barn ska i större utsträckning kunna bedömas som grova brott av domstolarna. För dessa brott höjdes också minimistraffet från fängelse till fängelse . Vidare avskaffades kravet på dubbel straffbarhet för utnyttjande av barn för sexuell posering och köp av sexuell handling av barn. förlängdes preskriptionstiden för utnyttjande av barn för sexuell posering genom att den börjar löpa först den dag barnet fyller eller skulle ha fyllt . Från har informerats om att man avser att påbörja en översyn av bl.a. dels huruvida straffbestämmelserna när det gäller köp av sexuell handling av barn bör skärpas, dels hur maxstraffet för köp av sexuell tjänst som höjdes 2011 utfallit och om straffen för köp av sexuell tjänst bör skärpas när den som utför tjänsten är ett offer för människohandel och gärningsmannen inser detta. Brå har i en rapport redovisat en uppföljning och utvärdering av tillämpningen av straffbestämmelsen kontakt med barn i sexuellt syfte. Mot denna bakgrund och på grund av att beredningen av rapporten inom inte bör föregripas bör något tillkännagivande till regeringen inte göras med anledning av motion 2013/14:Ju209 (S). Motionen bör avslås. har relativt antagit lagändringar som inneburit straffskärpningar och ökade möjligheter att lagföra den som gör sig skyldig till sexualbrott riktade mot barn. Utskottet anser att det är för tidigt att avgöra om dessa lagändringar har fått avsedd effekt. Något tillkännagivande till regeringen om ytterligare straffskärpningar bör därför inte göras . Motion 2013/14:Ju222 (KD) yrkande 2 bör avslås. Utskottet noterar att har aviserat att man avser att göra en översyn av om straffskalan för brottet köp av sexuell handling av barn bör skärpas. Denna översyn bör inte föregripas, varför något tillkännagivande inte bör göras med anledning av 2013/14:Ju378 (SD). Motionen bör avslås. Utskottet noterar vidare att även har aviserat att man avser att göra en översyn av hur maxstraffet för köp av sexuell tjänst som höjdes 2011 utfallit och om straffen för köp av sexuell tjänst bör skärpas när den som utför tjänsten är ett offer för människohandel och gärningsmannen inser detta. Inte heller denna översyn bör föregripas, varför även motion 2013/14:Ju397 (SD) bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden som rör stöld och snatteri, stölder som kan anses ha samhällsfarliga konsekvenser samt handeln med stulet guld. Jämför reservationerna 5 (S), 6 (S) och 7 (V). I motion 2013/14:Ju232 av (S) efterfrågas en översyn av lagstiftningen om stöld och snatteri. Motionären pekar på det stora antalet snatterier inom handeln och anför att det bör övervägas om snatteri ska tas bort ur den svenska lagstiftningen, om beloppsgränsen för snatteri bör sänkas och om straffet för upprepade stölder ska skärpas. I motion 2013/14:Ju239 av (M) anförs att systematiska och upprepade stölder till ett värde i påföljdshänseende bör betraktas som stöld. I motion 2013/14:Ju278 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att ge inbrott som bedöms vara en del av organiserad brottslighet en strängare brottsrubricering än stöld. I motion 2013/14:Ju403 av (S) framförs ett yrkande om behovet av ett bredare perspektiv på stölder som kan anses ha samhällsfarliga konsekvenser. Motionären anför att stölder av koppar skulle kunna anses ha samhällsfarliga konsekvenser, och att dessa gärningar därför inte enbart bör bedömas som stöld. I partimotion 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som försvårar handeln med stulet guld. Motionären anför att har efterfrågat modernare lagstiftning för att komma till rätta med häleriverksamhet vad gäller guldvaror. Straffbestämmelser om stöld och snatteri finns i 8 kap. 1 och 2 §§ . De har följande lydelse: 1 § Den som olovligen tager vad annan tillhör med uppsåt att tillägna sig det, dömes, om tillgreppet innebär skada, för stöld till fängelse i högst .