bet · H101NU16 · 2014-03-31 00:00:00 — Vid utformningen av normgivningsbemyndiganden till avser regeringen vidare att beakta det som Lagrådet och några remissinstanser anför i frågan om koncentration av befogenheter till en och samma myndighet. Utskottet noterar även att regeringen anför att föreskrifter som ska meddelas med stöd av normgivningsbemyndigandena kommer att behöva föregås av förhållandevis utförlig fortsatt beredning. Därtill konstaterar utskottet att Lagrådet menar att regeringens överväganden i fråga om vad som ska iakttas vid subdelegation är ett återgivande av lagstiftarens intentioner, och i det avseendet är bemyndigandena i de föreslagna bestämmelserna enligt Lagrådet invändningsfria. bör det framhållas att det är fråga om en ingripande reglering och utskottet vill därmed, liksom Lagrådet, understryka vikten av att fördelningen av normgivningsrätten mellan regeringen och myndigheten de facto sker i enlighet med lagstiftarens intentioner. Utskottet vill i detta sammanhang särskilt påminna om det som sägs i förarbetena till regeringsformen (prop. 1975:8) om subdelegation och parlamentariskt ansvar. Här framgår att det endast undantagsvis är möjligt att i bemyndigandet ange villkor för subdelegation. I stället bör det i regel vara regeringen som under parlamentariskt ansvar får avgöra vilken normgivningsrätt som bör anförtros förvaltningsmyndigheten. Vidare sägs att förvaltningsmyndigheten i allmänhet bör få i uppdrag att endast besluta föreskrifter som mer i detalj fyller ut vad regeringen har föreskrivit. Utskottet förutsätter att den framtida fördelningen av normgivningsrätten mellan regeringen och myndigheten kommer att ske i enlighet med lagstiftarens intentioner. Skrivningarna i den här aktuella propositionen talar även för att så kommer att ske och utskottet ser därmed inte något skäl för ett riksdagsuttalande i enlighet med det som föreslås i motion 2013/14:N7 (S). Vidare förutsätter utskottet att regeringens bemyndiganden till nätmyndigheten inom ramen för dessa bestämmelser kommer att utfärdas i förordningar. kan därmed följa subdelegationens omfattning. Innebörden av att detta sker under parlamentariskt ansvar är ytterst att har möjlighet att återkalla ett bemyndigande. Utskottet vill dock i detta sammanhang påminna om att när det gäller myndigheternas föreskrifter tidigare slagit fast (bet. 2012/13:KU10) att uppsikten över myndigheternas normgivning i första hand får anses vara regeringens uppgift. Det är regeringen som genom förordning ger myndigheterna nödvändiga befogenheter på området. Om det finns anledning till det kan regeringen begränsa eller helt återta tidigare bemyndiganden. Med det sagda tillstyrker utskottet proposition 2013/14:85 och avstyrker motion 2013/14:N7 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. Elnätsföretagens intäktsramar (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller proposition 2013/14:85 och motion 2013/14:N7 av m.fl. (S). Det svenska elnätssystemet är i stort behov av investeringar. En större andel förnybar energi i systemet kommer att ställa krav på att elnäten är leveranssäkra. Det är av yttersta vikt att regeringen utformar ett tydligt system för elnätsreglering, som både tillgodoser konsumentnyttan och ger nätbolagen rimliga investeringsförutsättningar kring elnät. En av bestämmelserna som reglerar den svenska elnätsverksamheten är den s.k. intäktsramen som fastställs i förväg för en tillsynsperiod . har här att ta ställning till ett förslag om ändring i bestämmelserna kring beräkning av intäktsramens storlek. I propositionen föreslås att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten ska få meddela föreskrifter om beräkning av skäliga kostnader och beräkning av rimlig avkastning i samband med att elnätsföretagens intäktsramar beräknas. Detta innebär ett utvidgat normgivningsbemyndigande i förhållande till tidigare, inklusive s.k. subdelegation. Vi delar uppfattningen att det finns ett behov av att tydliggöra regelverket vad gäller elnätsföretagens intäktsramar. Det osäkra rättsläge som råder menar vi är ett resultat av regeringens hittillsvarande brist på ansvarstagande i denna fråga. Detta är mycket oroväckande eftersom det svenska elnätssystemet är beroende av stabila och långsiktiga spelregler för att kunna utvecklas. De föreslagna lagändringarna i propositionen skapar ett juridiskt ramverk för att hantera en del av de brister som råder. menar vi att den faktiska fördelningen av normgivningsmakt mellan regeringen och nätmyndigheten () är otydlig i propositionen. Skrivningarna i propositionen om att regeringen inte har för avsikt att ge generell föreskriftsrätt är enligt vår uppfattning inte tillräckligt tydlig i detta avseende. Förhållandet mellan nätmyndighetens granskande och normgivande makt klargörs inte heller. Enligt vår uppfattning är det regeringen som ska ha den fulla föreskriftsrätten vad gäller beräkningen av skäliga kostnader eller rimlig avkastning. Subdelegation till nätmyndigheten ska begränsas till detaljbestämmelser som löpande behöver justeras, t.ex. med anledning av faktiska omvärldsförändringar, i de fall sådana förändringar av föreskrifter inte utan olägenhet kan hanteras av regeringen själv. Regeringen bör därtill ha föreskriftsrätten i alla de fall där en subdelegering till nätmyndigheten skulle riskera myndighetens möjlighet att på ett oväldigt sätt fullgöra sina övriga uppdrag. Vi förutsätter att regeringens bemyndiganden till nätmyndigheten inom ramen för dessa bestämmelser kommer att ges i förordning. Vi förordar att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att den därefter, i lämpligt sammanhang, ska återkomma till med ett förtydligande kring den faktiska fördelningen av normgivningsmakt mellan regeringen och nätmyndigheten enligt den inriktning som vi här har redogjort för. bör regeringen även klargöra förhållandet mellan nätmyndighetens granskande och normgivande makt. Vi vill avslutningsvis understryka att regeringens agerande med stöd av de nya normgivningsbemyndigandena sker under parlamentariskt ansvar och att därmed kan återkalla bemyndigandena. Med det sagda tillstyrker vi proposition 2013/14:85 och motion 2013/14:N7 (S). Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:85 Elnätsföretagens intäktsramar: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). 2013/14:N7 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regeringens ansvar att meddela föreskrifter om elnätsföretagens intäktsramar och om behovet att begränsa tillämpningen av s.k. subdelegation.