bet · H101AU9 · 2014-06-12 00:00:00 — föreslår i kommittémotion 2013/14:Sf268 av m.fl. att regeringen ska vidta åtgärder för att komma till rätta med trång- boddheten och bostadsbristen för att underlätta för nyanlända att etablera sig (yrkande 10). betonar även vikten av att en lagstiftning införs som gör samtliga kommuner i skyldiga att tillhandahålla flyktingmot- tagande. Det innebär att alla kommuner ska förbereda för mottagande av ny- anlända flyktingar och anhöriga vad gäller bosättning, sfi, skola och förskola m.m. För att kommunerna ska ha en rimlig möjlighet att planera och skapa goda förutsättningar för mottagandet ska en viss grundersättning utbetalas oavsett om individen fullföljer erbjudandet om boende eller inte. Vänsterpar- tiet föreslår att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning om att alla kommuner ska vara skyldiga att ordna vidarebosättning för nyanlända flyk- tingar (yrkande 12). och (båda S) anser i motion 2013/14:A309 att regeringen bör återkomma med fler förslag som förbättrar kommunernas förutsättningar för ett bra flyktingmottagande. Den trappstegs- modell i det statliga ersättningssystemet som har införts är ett litet steg på vägen, men långt ifrån tillräckligt för de kommuner som tar ett oproportioner- ligt stort ansvar för landets flyktingmottagande i förhållande till sin folk- mängd. och (båda S) framhåller i motion 2013/14:A337 behovet av förändringar i mottagandet av nyanlända i . Etableringsersättningen till kommunerna bör betalas ut från då en nyanländ är folkbokförd i respektive kommun. m.fl. (MP) föreslår i motion 2013/14:Sf389 att ersättningssy- stemet till kommuner som tar emot flyktingar ses över (yrkande 2). Kommuner måste kompenseras fullt ut för nyanlända som är kvar i anläggningsboenden efter uppehållstillstånd. Motionärerna föreslår också att kommuner som tar ett stort ansvar för flyktingmottagandet får en högre ersättning, en s.k. solidari- tetsbonus, och att denna ersättning finansieras av de kommuner som tar ett litet eller obefintligt ansvar för flyktingmottagandet (yrkande 3). Motionärerna an- ser också att det regionala samordningsansvaret för flyktingmottagande bör förstärkas (yrkande 8). För att stötta nyanländas etablering på arbetsmark- naden föreslås även utbildningssatsningar i regionspecifika bristyrken som förläggs i regioner där behov finns, samt riktade stöd för anställning inom i förväg definierade områden, såväl för offentlig verksamhet som privata före- tag (yrkande 9). Därutöver föreslås att stöd ges till projekt som syftar till eta- blering i mindre kommuner (yrkande 10). (M) anför i motion 2013/14:A235 att in- tegrationsfrågan är en stor framtidsutmaning för . Partnerskap är ett gott exempel på hur dessa utmaningar kan bemötas och skulle kunna användas som en modell för förbättrad integration av nyan- lända även i övriga delar av landet. (M) framhåller i motion 2013/14:A336 att en översyn bör göras över hur integrationen på arbetsmarknaden kan förbättras. heter som finns hos de mest framgångsrika kommunerna, exempelvis kommun, bör tas till vara. (C) framhåller i motion 2013/14:A408 vikten av att sä- kerställa solidariteten även vid toppar i flyktingmottagandet i . ringen bör i samråd med kommunerna ta fram ytterligare åtgärder och åtagan- den för att ska kunna leva upp till ett humant och solidariskt flykting- Antalet personer som söker skydd i förväntas fortsätta att öka . är mottagandet av flyktingar och andra skydds- behövande ojämnt fördelat mellan landets kommuner. Utskottet välkomnar därför att regeringen har initierat ett flertal satsningar för att underlätta kom- munernas mottagande av nyanlända invandrare och en jämnare fördelning av mottagandet mellan kommunerna. Utskottet ställer sig fortsatt bakom regeringens satsning på ett prestations- baserat ersättningssystem till kommuner som tar emot nyanlända invandrare (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:AU1). Det prestationsbaserade ersättningssy- stemet innebär i korthet att kommuner som i förhållande till sin befolknings- mängd tar emot fler nyanlända och kommuner som tar emot nyanlända från anläggningsboenden får en högre ersättning . Ersättningen betalas utifrån två modeller. Den första delen består av extra ersättning till kommuner som tar emot personer som anvisas från anläggningsboenden och kvotflyk- tingar. Den andra delen består av extra ersättning till kommuner som har ett högt mottagande generellt i förhållande till sin befolkning. Ersättningen är ut- formad som en trappstegsmodell i tre steg där de kommuner som har haft ett högre mottagande än medianvärdet för riket under föregående år får del av ersättningen. Med denna modell belönas kommuner som tar ett aktivt ansvar för de nyanlända i , såväl kommuner med ett högt mottagande från anläggningsboenden som kommuner med en hög andel självbosatta. Det pre- stationsbaserade ersättningssystemet innebär vidare att den grundersättning som kommuner som sluter en överenskommelse om mottagande med länssty- relsen får för att ta emot nyanlända har sänkts från tio till fem prisbasbelopp. Den halverade grundersättningen innebär att den totala ersättningen sänks för kommuner som tar emot få personer. Syftet med den nya ersättningsmodellen är att stimulera kommunerna att öka sitt mottagande av nyanlända invandrare från anläggningsboenden samt att leda till en jämnare fördelning mellan kom- Vidare noterar utskottet att regeringen gör ett flertal andra satsningar för att underlätta kommunernas mottagande av nyanlända invandrare. ringsbrevet har regeringen angett att länsstyrelserna ska prioritera in- satser som bidrar till att öka kommunernas mottagningskapacitet av nyanlända Vidare tillsatte regeringen två samordnare som ska motivera fler kommuner att öka sitt flyktingmottagande och bidra till att stödja kommuner i mottagandet av nyanlända invandrare. Utskottet noterar att Arbetsförmedlingen arbetar för att öka antalet personer som anvisas en plats för bosättning och för att korta ledtiderna för bosättnings- Åtgärder har vidtagits både i myndighetens interna bosättnings- arbete och i samverkan med kommunerna, , länsstyrelserna och Kommuner och Landsting (SKL). utvecklat rutiner för systemstöd för att säkerställa att samtliga kommuner med anvisningsbara platser kontaktas kontinuerligt, deltagit i ett stort antal strate- giska möten med kommuner och länsstyrelser samt genomfört ett trettiotal me- toddagar med arbetsförmedlare i etableringsuppdraget för att förankra arbets- metoder och rutiner inom bosättningsprocessen. fortsatt ett utvecklingsarbete som syftar till att utveckla nya arbetssätt och sam- verkansformer för att skräddarsy regionala helhetslösningar för bosättning och I samverkan med och länsstyrelserna har bl.a. re- kommendationer tagits fram för samarbete mellan länsstyrelserna och bosätt- ningsfunktionerna hos och Arbetsförmedlingen. Utskottet noterar även att regeringen har gett i uppdrag (Ju2013/8626 SIM) att analysera processen från ansökan om asyl till bosätt- ning i en kommun eller till återvändande. Uppdraget ska genomföras i samar- bete med Arbetsförmedlingen, , Kriminalvården, länsstyrel- serna, , och . Utskottet noterar dessutom att regeringen i sin vårändringsbudget satsar sammanlagt på integrationsåtgärder. serna får ytterligare som ska kunna disponeras för att snabbt undanröja mindre hinder för flyktingmottagande. dag för arbete med långsiktiga kvalitets- och systemför- bättringar på integrationsområdet. Dessa pengar förstärks nu och får ett vidare användningsområde för att underlätta bosättning. För att underlätta och på- skynda bosättningen för nyanlända med särskilda behov avsätts ytterligare 20 Slutligen noterar utskottet att publicerar en granskning om kommunernas flyktingmottagande. Mot bakgrund av det ovan anförda kan utskottet konstatera att regeringen har initierat flera insatser för att underlätta kommunernas mottagande av ny- Utskottet kommer att följa regeringens fortsatta arbete och anser att regeringens ställningstagande med anledning av vidtagna åtgärder Därmed avstyrks motionerna 2013/14:Sf268 (V) yrkandena 10 och 12, 2013/14:Sf389 (MP) yrkandena 2, 3 och 8–10, 2013/14:A235 (M), 2013/14:A309 (S), 2013/14:A336 (M), 2013/14:A337 (S) och 2013/14:A408 (C). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om urbant utvecklingsarbete. Jämför reservation 9 (MP). anför i partimotion 2013/14:C419 av m.fl. att en stor del av byggnaderna i de s.k. miljonprogrammen måste rustas upp och att en särskild upprustningsutbildning bör skapas för arbetslösa som bor i områdena (yrkande 15). Det bör tillföras 2 000 platser på branschinriktad jobbutbildning med fokus på upprustning. Arbetsförmedlingen bör få i uppdrag att i samver- kan med (), SKL, , Byggindustrierna och Fastighetsägarna att ta fram och genomföra utbild- ningen. anser att det behövs förbättrade samråd i samband med områdesutveckling (yrkande 35). När människor får möjlighet att påverka sin närmiljö skapas trevligare områden. Närmiljön anpassas då efter de boendes erfarenheter och behov. En central utgångspunkt i satsningar är att främja lokala initiativ snarare än att från nationellt håll detaljstyra resurser. föreslår därför att en särskild fond skapas från vilken lokala orga- nisationer kan söka finansiering av åtgärder som de själva anser skulle för- bättra deras bostadsområden (yrkande 36). anför också att driv- kraften i miljonprogramsområden bör tas till vara (yrkande 38). Runt om i lan- det har kreativa initiativ tagits som tyder på att det är i miljonprogramsområ- dena som många kommuners utvecklingspotential är som störst. SKL bör där- för tillsammans med och ideella aktörer få i uppdrag att ta fram modeller för hur detta kan ske. föreslår även att det tillsätts resurser för att miljonprogramsområdena i större städer ska kunna matchas med landsbygds- kommuner i en vänortssatsning (yrkande 39). Vänorter är normalt samarbe- tande kommuner i olika länder, men konceptet bör kunna tillämpas även inom landet. Satsningen skulle bygga på att erfarenheter om gemensamma utma- ningar utbyts och att möten och möjligheter mellan olika orter eller områden skapas, snarare än mellan olika kommuner. m.fl. (S) anför i motion 2013/14:N414 att det finns behov av en politik som stärker den sociala sammanhållningen i (yrkande 7). Motionärerna framhåller att vi ser en växande social polari- sering i . En central utmaning för är att överbrygga skillnaderna i livschanser mellan utrikes födda och inrikes födda. Att verka för minskade sociala klyftor är en viktig del i en urban till- växtpolitik. (S) föreslår i motion 2013/14:A215 att en nationell översyn av utsatta förorters situation ska genomföras. Motionären framhåller att mass- arbetslösheten har bitit sig fast och att klassklyftorna har ökat, vilket har lett till allt större sociala problem och en tilltagande brottslighet i förorterna. (MP) föreslår i motion 2013/14:A294 att staten ska teckna avtal med lokala aktörer för ett brett och långsiktigt utvecklingsarbete i miljonprogramsområden med ett särskilt fokus på arbete och sociala insatser. Motionären föreslår bl.a. att arbetslösa i förorten ska kunna bryta arbetslös- heten genom att delta i upprustningsarbeten i miljonprogramsområdena. Att lyfta de mest utsatta stadsdelarna i landet är en av samhällets stora utma- ningar. Utskottet anser därför att regeringens arbete med urban utveckling är en viktig insats för att bryta det utanförskap som finns i många stadsdelar. Målsättningen för arbetet är att stadsdelar som präglas av låg förvärvsfrekvens, högt uttag av långvarigt försörjningsstöd och låg behörighet till gymnasiet ska förbättras och att skillnaderna jämfört med övriga stadsdelar i kommunen ska minska. Utskottet delar regeringens inställning att det krävs insatser på många olika nivåer, på såväl strukturell nivå som områdes- och individnivå, för att nå denna målsättning. Det är således viktigt att inte enbart arbeta med stadsde- larna som är i fokus, utan att också arbeta utifrån förståelsen att utvecklingen påverkar och påverkas av den övriga staden och regionen. Utskottet ser positivt på regeringens satsning på stadsdelar med ett utbrett utanförskap. Det utvecklingsarbetet omfattar 9 kommuner med 15 stadsdelar, vars boende har mycket låg förvärvsfrekvens, höga uttag av för- sörjningsstöd och låg behörighet till gymnasieskolan. De 15 stadsdelarna som ingår i satsningen är och i , och i , Araby i , Gamlegården i , och i , Centrum–Öster i , i , , , och i samt Kro- nogården i . Regeringens arbete med urban utveckling utgår i första hand från samverkan och stöd utifrån myndigheternas och kommunernas or- dinarie verksamhet. Som ett komplement pågår en satsning inom skolområdet, och ett prestationsbaserat stimulansbidrag på fördelas till de nio berörda kommunerna –2014. Utskottet välkomnar regering- ens fortsatta fokus på det utvecklingsarbetet. Nycklarna för att bryta utanförskapet är att fler får jobb, fler blir behöriga till gymnasiet och färre blir beroende av försörjningsstöd. Utskottet stöder regeringens satsning på utvärdering, kunskapsinhämtning, kunskapsutbyte och kunskapsspridning i fråga om urban utveckling genom bl.a. uppdrag till och länsstyrelserna. Utskottet ser positivt på att Bo- verket har fått i uppdrag att bygga upp och sprida kunskap som kan bidra till positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap genom att knyta forsk- ning närmare de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet. uppdraget ingår även att medverka till att samordna sig med andra myndig- heter som har uppdrag inom ramen för det utvecklingsarbetet samt sammanställa och analysera den kunskap som har hämtats in. delrapport utvecklingsarbete (2013:6) framgår bl.a. att det finns ett be- hov av långsiktiga lösningar och mer forskning på området. rapport utvecklingsarbete – delrapport två av regeringsuppdrag (2014:9) beskrivs de kunskapsuppbyggande insatser som har med- verkat i och den kunskapsspridning som myndigheten initierade . Slutsatserna av det arbete som har utförts ska redovisas i en kunskapsöversikt. Uppdraget ska redovisas till . Utskottet ser även positivt på att regeringen har gett länsstyrelserna uppdrag inom ramen för det utvecklingsarbetet. , och ska samla relevanta aktörer såsom kommuner och statliga myndigheter, exempelvis Arbetsförmedlingen och polismyndigheterna, för ökat erfarenhets- och kunskapsutbyte. att förbättra situationen i stadsdelarna och minska gapet gentemot de kommu- ner och regioner som omfattas av det utvecklingsarbetet. och kunskapsutbytet ska fokusera på frågor som rör förvärvsarbete, långvarigt försörjningsstöd, elevers behörighet till gymnasieskolan, trygghet, samt bo- stadsförsörjning och fysisk planering. Länsstyrelserna ska även samarbeta med andra myndigheter som har uppdrag inom ramen för det utveckl- ingsarbete, såsom , (Brå), Statistiska centralbyrån (SCB) och . Arbetet ska utgå från regionala utma- ningar och framgångsfaktorer inom det utvecklingsarbetet och samord- nas med uppdrag om urbant utvecklingsarbete. ordnas av i . och kunskapsutbytena samt arbetsformerna ska redovisas till Regerings- Mot bakgrund av det ovan anförda kan utskottet konstatera att ett omfat- tande arbete bedrivs för att bryta det utanförskap som finns i många stadsdelar. Slutsatserna från de pågående utredningarna bör avvaktas innan den fortsatta inriktningen på det utvecklingsarbetet slås fast. 2013/14:C419 (MP) yrkande 15, 35, 36, 38 och 39, 2013/14:N414 (S) yr- kande 7, 2013/14:A215 (S) och 2013/14:A294 (MP) avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om invandrade kvinnors situa- tion på arbetsmarknaden. Jämför reservation 10 (S, MP och V). och föreslår i flerpartimotion 2013/14:A262 av Amineh Kakabaveh m.fl. att invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden utreds noga och kartläggs i syfte att vidta åtgärder som motverkar osynliggö- rande och diskriminering (yrkande 1). Forskning har visat att kvinnor som ka- tegoriserats som invandrare har bidragit till att bygga upp det svenska välfärds- samhället genom att utföra de minst åtråvärda, lägst avlönade och mest slit- samma jobben. Om dessa kvinnor inte hade varit beredda att utföra dessa jobb, hade inte förmått att genomgå den ekonomiska utveckling man gjort, än mindre hade man klarat av vårdnaden av barn och äldre. och framhåller vidare att invandrade kvinnor är tredubbelt diskrimi- nerade. De har en lägre sysselsättningsgrad och en högre arbetslöshet än utri- kes födda män och inrikes födda kvinnor och män. Konsekvensen av det sys- tematiska missgynnandet av invandrade kvinnor visas tydligt i inkomstfördel- ningen. En utvärdering bör därför göras av olika arbetsmarknadsprojekt och insatser riktade till kvinnor i syfte att se vilka projekt som har fungerat (yr- kande 2). Partierna anför också i motionen att vägen till ett arbete ser olika ut för olika grupper av invandrade kvinnor. Vissa är högutbildade när de kommer till medan andra är analfabeter. Partierna föreslår att en utredning till- sätts för att vidga bilden av invandrade kvinnors situation på arbetsmarknaden, utifrån vilken åtgärder sedan kan utformas och vidtas (yrkande 5). Arhe Hamednaca (S) framhåller i motion 2013/14:A338 behovet av insatser för att stärka utrikes födda kvinnors villkor i samhället. Dessa insatser bör i första hand handla om förbättrade möjligheter till utbildning och arbetslivser- farenhet. Inte minst måste samhällets attityder i bemötandet av många invand- rade kvinnor förändras. Enligt utskottets mening är det en stor integrations- och jämställdhetspolitisk utmaning att komma till rätta med de skillnader som finns i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda kvinnor och män. Utrikes födda kvinnor har sämre förut- sättningar än utrikes födda män att etablera sig på arbetsmarknaden. De har lägre utbildningsnivå, mindre arbetslivserfarenhet och sämre hälsa. Kvinnorna påbörjar dessutom sin etablering i arbetslivet än männen. De gör ofta avbrott i arbetsmarknadsaktiviteterna och undervisningen i svenska på grund av uttag av föräldrapenning samt i väntan på förskoleplats. verkande faktorer på såväl individnivå som strukturell nivå bidrar till att utri- kes födda kvinnors arbetsmarknadsetablering går långsamt. konstateras att i ett internationellt perspektiv arbetar utrikes födda kvinnor i mer än många inrikes födda kvinnor i andra länder. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit flera åtgärder som har bidragit till att stärka kvinnors möjligheter till en snabbare etablering på arbetsmark- Etableringsreformen är ett viktigt steg. Reformen är utformad för att öka förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. får professionellt stöd för att snabbt få en individuellt anpassad etablerings- För att en familj ska få full etableringsersättning ställs krav på att såväl män som kvinnor deltar i etableringsinsatser. En viktig effekt av reformen är att både kvinnor och män kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen och er- bjuds arbetsförberedande insatser betydligt snabbare . ser har en stor betydelse för en snabbare etablering på arbetsmarknaden. reformen omfattar inte alla utrikes födda kvinnor. De flesta kvinnor som kom- mer till har anknytning till en person som redan bor i landet och utgör av dem som får uppehållstillstånd på sådan grund. därmed överrepresenterade i den grupp som inte har rätt till särskilda etable- ringsinsatser eller etableringsersättning. Av om statens insatser för att tillvarata nyanländas kompetens (RiR 2014:11) framgår att nyanlända kvinnor har be- tydligt lägre sannolikhet att få ett arbete än män. rekommendationer till Arbetsförmedlingen att vidta åtgärder för att öka nyan- lända kvinnors möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att regeringen gav en särskild utredare (dir. 2011:88) i uppdrag att analysera och fördjupa kunskapen om nyanlända utri- kes födda kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för etablering och att föreslå åtgärder för att öka arbetskraftsdeltagandet i denna grupp. ningens uppdrag ingick även att föreslå åtgärder som säkerställer att nyanlända får en individuellt anpassad etablering som är likvärdig för kvinnor och män. Utredningen presenterade sina resultat i slutbetänkandet Med rätt att delta – Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden (SOU 2012:69), som överlämnades . Av betänkandet framgår att utri- kes födda kvinnor systematiskt får ta del av ett senare eller sämre stöd för Utredningen föreslog därför ett antal åtgärder för att fler nyan- lända kvinnor och anhöriginvandrare ska få förutsättningar att delta i arbetsli- vet, däribland introduktionsgaranti, likvärdigt stöd för kvinnor och män, och stärkta incitament och möjligheter för nyanlända småbarnsmammor att delta. Utskottet noterar att regeringen har följt upp ett flertal av utredningens för- Till exempel har en begränsning införts av antalet ersättningsdagar med föräldrapenning för föräldrar som kommer till med äldre barn (prop. 2013/14:4, bet. 2013/14:SfU3). Förändringen innebär att föräldrapenning ska kunna betalas ut under efter barnets fjärde levnadsår. ringen syftar till att öka arbetskraftsdeltagandet för nyanlända med äldre barn och ska ses som en nödvändig om än inte tillräcklig åtgärd för att uppnå en snabbare etablering. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till det förslag till ändring i etableringslagen som behandlas i detta betänkande och som inne- bär att en etableringsplan får förlängas utöver 24 månader för en nyanländ som deltar i etableringsinsatser på deltid på grund av föräldraledighet. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att åtgärder har vidtagits för att stärka jämställdheten och förbättra utrikes födda kvinnors möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet kommer att följa regeringens fortsatta arbete och anser att regeringens ställningstagande med anledning av vidtagna åtgärder och rekommendationer bör avvaktas. Mot den bakgrunden avstyrks motion 2013/14:A262 (V och MP) yrkandena 1, 2 och 5 samt motion 2013/14:A338 (S). Insatser för invandrade akademiker Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för invandrade aka- demiker. Jämför reservation 11 (S). Socialdemokraterna anför i kommittémotion 2013/14:A288 av m.fl. att utlandsfödda akademiker i högre grad än infödda akademiker är arbetslösa, arbetar deltid eller visstid och är överkvalificerade för de anställ- ningar de har. Socialdemokraterna föreslår i motionen att invandrade akade- miker ska få tillgång till studie- och yrkesvägledning (yrkande 14). Socialde- mokraterna anför vidare att det inte bara är ett individuellt problem utan i allra högsta grad ett problem för landets arbetsgivare och hela samhället att perso- ner med akademisk utbildning inte får yrken i nivå med sin utbildning. För att skapa en effektivare etableringsprocess kan en möjlighet vara att inrätta aka- demikerförmedlingar i samverkan med Arbetsförmedlingen och landets uni- versitet och högskolor. Syftet är att utnyttja samhällets redan befintliga resur- ser på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, som den invandrade aka- demikerns behov sätts i centrum. Reguljära insatser måste därmed göras för invandrade akademiker (yrkande 15). Edip Noyan (M) föreslår i motion 2013/14:A326 att regeringen ser över möjligheterna till praktik för invandrare som har tagit högskole- eller univer- sitetsexamen. Genom att praktisera mot en viss ersättning från staten får indi- viden arbetslivserfarenhet och kontakter som kan bidra till att få ett första jobb. (M) föreslår i motion 2013/14:A271 att förutsättningarna för hur arbetssökande akademiker med utländsk utbildning bättre kan få möj- ligheter att få använda sin kompetens ses över. Motionären anför att det tar för en utländsk akademiker att få ett kvalificerat jobb i och att nästan två av tre invandrade akademiker inte får jobb i nivå med sin utbildning. tidigt har svenska företag svårt att hitta rätt kompetens. Det finns anledning att arbeta ytterligare med att hjälpa akademiker med utländsk utbildning att få