· H101TU7 · 2014-03-05 16:48:27 — Den ska vara marknadsdriven bland konkurrerande företag, men lika viktigt är det att det offentliga - stat, kommun och andra - har viktiga uppgifter att styra, reglera och stimulera denna utveckling.Regeringen tar på ett antal olika sätt ansvar i det här arbetet. Via myndigheten , , övervakas och leds detta. Den har också en viktig uppgift i att fördela de olika radiofrekvenser som krävs för att bära ut signalerna. Frekvensbanden kan beskrivas som en form av begränsade naturresurser, och de fördelas på olika operatörer i konkurrensutsatta försäljningsprocesser.Här måste jag ändå lyfta fram det glädjande beslut som togs . Regeringen slog fast att det så kallade 700-bandet ska disponeras för mobiltelefoni och bredband . Det är ett mycket viktigt steg som vi i gläder oss åt, främst på grund av att bandet har goda förutsättningar att användas utanför tätorterna. Men det kan också användas för att ta sig igenom hinder i moderna välisolerade byggnader, där de snabba frekvenserna ofta har bekymmer.Nu hoppas jag bara att det faktum att vi än en gång är på topp och först med detta kan följas upp med att vi på EU-nivå kan genomföra den här förändringen parallellt. Det skulle vi på många sätt tjäna ytterligare på.Herr talman! tittade på tre frågeställningar inom it- och telekomområdet och hade en hel del synpunkter. Jag går inte in i detalj på dessa. Jag vill bara kommentera ett par saker.Det ligger kanske i sakens natur att det är så här vid en revision som handlar om att betrakta det som har hänt, ofta . Det blir ofta lite som att slå in öppna dörrar när man kommer fram till redovisningen. Och den tendensen blir än tydligare på ett område som förändras så snabbt som detta med it och telekom.Jag vill notera att jag upplever, när jag läser igenom det här, att det finns en stor samsyn mellan , regeringen och trafikutskottet när det gäller det område som tas upp, vilket förstås inte hindrar att man kan ha olika uppfattningar i detaljfrågor.Herr talman! Det har talats mycket i kammaren om det så kallade teknikskiftet. Det handlar om att driver ett projekt där de ska byta ut en hel del av koppartråden eller annan trådförbindelse fram till enskilda hushåll i vissa delar av landet och ersätta den med trådlös kommunikation.Teknikskiftet skulle jag vilja beskriva som ett utmärkt exempel på och illustration av hur viktigt det är att förändringar som berör en stor allmänhet är noggrant förberedda och kommuniceras mycket väl. Det blir svårt om man drar i gång en sådan förändring utan att de delarna finns på plats. Det är också på många sätt ett komplicerat område att beskriva och kommunicera. Har man till exempel inte fått ordentligt beskrivet på vilket sätt mobiltelefoni och trådlös fast telefoni hemma i bostaden skiljer sig åt blir det lätt missförstånd i den fortsatta diskussionen.Med jämna mellanrum dyker det upp exempel på berörda som inte har fått information , till exempel för att operatörer inte har tagit sitt ansvar på rätt sätt. Jag vill utan att gå in på detaljerna i övrigt enkelt och tydligt markera att alla, enligt vår lagstiftning, ska ha tillgång till fast telefoni. Hur det löses tekniskt är inte en fråga som vi ska lägga oss i.När det gäller det så kallade teknikskiftet har numera utfäst sig att följa regler som gör att övergången sker på ett bra sätt. Här har en tydlig och viktig roll att följa upp förändringen. Fungerar inte detta hos någon, vem det än gäller, är det viktigt att det så fort som möjligt anmäls och kommer till Post- och kännedom. Jag utgår från att myndigheten då reagerar.Herr talman! Slutligen vill jag säga några ord om avsnittet om it och miljön. Som nämndes har regeringen ett omfattande arbete inom flera områden för att stimulera en utveckling där it används så att miljöbelastningen totalt sett minskar i samhället.Det finns en övergripande ambition att it ska användas för att minska miljöpåverkan inom de statliga förvaltningarna. Enligt en särskild agenda, IT för en grönare förvaltning, följs detta upp. Man kan här se hur resultaten successivt förbättras. Och inom ramen för det som kallas den digitala agendan pågår ett antal olika projekt för att få förändringar till stånd som minskar miljöbelastningen med hjälp av olika it-tillämpningar. Det kan gälla intelligenta trafiksystem, som vi brukar förkorta ITS. Vi kan tala om smarta elnät, som på olika sätt styrs med modern elektronik för att minska elförbrukningen, och vi kan tala om digitalisering av tjänster på olika sätt. Regeringen arbetar också aktivt med dessa frågor på EU-nivå, inte minst när det gäller ITS-frågorna.När det gäller onödigt avfall genom låsta telefoner vid abonnemangsbyte, som också nämns, hänvisar jag till den proposition som regeringen anmälde , som rimligen löser detta problem.I fråga om it och miljön finns det en majoritet för ett tillkännagivande till regeringen från en samlad opposition. Jag inser att positionerna ser ganska låsta ut, inte minst med tanke på att vi är i inledningen av en valrörelse. Jag vill ändå betona två saker. Det ena är att vi är överens om att det är viktigt att arbeta för att it och modern kommunikationsteknik används för att uppnå en minskad miljöbelastning i samhället, i stort och i smått, och att de miljöproblem som finns inom denna bransch, specifikt, också ska minimeras.Det andra är att allianspartierna inte ser värdet av att i detta läge ta detta initiativ. Som har redovisats tidigare och som jag har betonat pågår mycket som går i den riktning som vi önskar. Då ser vi inte värdet av att nu ta initiativ till att lägga energi på ett omfattande strategiarbete, som föreslås. Det tror vi inte på. Vi tror att det är bättre att lägga energin på det konstruktiva arbete som pågår än att jobba fram nya dokument som rimligen landar i ungefär samma slutsats.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag utom när det gäller punkt 9, It och miljön. Jag undrar om kan utveckla när utredningen om statens fiberinfrastruktur, det vill säga de olika fibernäten, som regeringen utlovade i budgetproposition ska komma i gång. Det har ända framkommit att det vore värdefullt med en samordning. Det skulle ge stora fördelar att hitta en lämplig organisation, det må vara affärsverk eller ett statligt bolag - vad vet jag? Det skulle utredningen få ta fram. Mot bakgrund av inte minst de stora säkerhetshoten på it-området, data- och telekomområdet, är frågan angelägen.När kommer utredningen i gång? Har den redan börjat? Vad finns för tidsplan? Vilka aspekter tittar man på? Det står här att det är fråga om att stödja bredbandsstrategin, men tänker man också i säkerhets- och sårbarhetstermer? Tack, , för frågan!Vi har diskuterat frågan tidigare i kammaren. Jag har sagt att jag delar uppfattningen att det ska bli intressant att se hur mycket bättre vi kan utnyttja den infrastruktur staten äger. Den används naturligtvis på olika, mycket vitala, sätt inom många samhällsområden. Det är naturligt att det finns olika aktörer som använder infrastrukturen till exempel inom trafikverk eller med helt andra huvuduppgifter. Där kanske inte ytterligare användande av infrastrukturen är det mest primära.Jag såg därför, precis som , med stor glädje att frågan kom med som en tydlig del i budgetpropositionen. Riksdag är en sak och departement och regering är en annan sak. Jag kan inte beskriva i detalj hur direktiven till utredningen ser ut. Jag utgår från att de processas på olika sätt. Jag utgår också från att det blir en bred utredning som tar hänsyn till olika aspekter på området. Exakt när utredningen drar i gång vet jag inte heller, men jag kan inte tänka mig att en så stor och viktig utredning på något sätt kommer i gång i smyg. När den startas får vi säkert reda på det allesammans i . Det är ju inga hemligheter.Man ska möjligen se upp så att man inte sätter alltför stora förhoppningar till att denna utredning ska lösa alla våra bekymmer med den stora infrastrukturen. Jag lyfte upp frågan därför att det är olyckligt att samordningen har dragit ut . Det krävs verkligen tydliga direktiv för att näten ska uppdateras, hänga med och inte sacka efter, att de inte försummas eftersom de ingår i myndigheter och verk där de inte är en huvuduppgift. Man måste investera och ligga i framkant, och man måste vara en aktiv aktör på marknaden för att värna den så att det inte blir fråga om monopol utan en operatörsneutral infrastruktur. Det är olyckligt om det sackar efter, och det är olyckligt om vi inte utnyttjar våra gemensamma resurser tillräckligt för samhällsnyttan. Där inbegriper jag naturligtvis företag och medborgare som behöver tillgång till den operatörsneutrala infrastrukturen. Det är därför jag lyfter upp frågan gång på gång. Det gläder mig att och jag tycks ha samma uppfattning om hur viktig frågan är, och jag hoppas att på sitt håll påverkar sina partikamrater så att det blir fart.Vi har tappat mycket tid. konstaterades att statens fiberinfrastruktur behöver samordnas. Jag förstår inte varför det inte har hänt . Det vi också kan fundera över är att det inte bara är statens infrastruktur som kommer in i bilden utan att det också handlar om de olika stadsnäten och den samlade offentliga infrastrukturen. var tidigare inne på diskussionen om operatörsneutralitet. Men det finns numera en lagstiftning som har fått tydlig effekt ute på marknaden. Det ställer krav på att nätet är neutralt i förhållande till olika operatörer och att den som äger nätet släpper in operatörerna i nätet till de kostnader som nätägaren har. Det gäller de olika stadsnäten eller andra privata bolag som äger näten. Det är ett exempel på att jag tycker att vi ska se upp med att dra alltför stora växlar på nyttan av dem.Vi har i detta fall egentligen inte så olika uppfattningar. Däremot har jag stor respekt för att området är komplext och att det kräver en del förberedelser innan man på rätt sätt kommer in i ett utredningsarbete i frågan. Jag var faktiskt säkrare på utredningen innan vi började debatten än vad jag är nu efter att ha hört . Vi socialdemokrater förutsätter att det kommer en utredning. Vi måste ta till vara och samordna de statliga nät som redan finns på ett effektivt sätt. blir jag lite orolig när jag hör . Jag hoppas att kan klargöra att utredningen kommer att tillsättas och att direktiven blir tydliga.Men det var inte därför jag begärde replik, även om jag nu blev tvungen att kommentera när jag hörde veligheten i svar.Jag vill fråga varför , som är centerpartist, nöjer sig med att vända av befolkningen ryggen. Det är precis som säger, nämligen att de digitala möjligheterna är samhällsomdanande. Vi kan bo kvar hemma, ta del av välfärdstjänster, hålla kontakt med våra anhöriga och ha daglig kontakt med sjukvården. Ändå står här, som är centerpartist, och säger att det är tillräckligt bra att av befolkningen ska ha tillgång till höga hastigheter.Det krävs höga hastigheter för att få tillgång till välfärdstekniken i hemmen. Jag är förvånad över att har lagt sig så platt för och den urbanisering som sker. Tack för frågan, !Jag börjar med att lugna . Jag ber om ursäkt för min velighet, men här representerar jag inte regeringen. Däremot är jag helt övertygad om att den utredning som utfästs i budgetpropositionen också kommer. Vad jag menade med att ta upp frågan om direktiven är att det är en förklaring till att det har tagit från beslutet till . De kräver en hel del arbete.Exakt när utredningen kommer och hur mycket tid som är kvar vågar jag inte säga något mer om.Sedan var det frågan om de av befolkningen. Det är ett intressant exempel på hur vi jobbar med våra mål och hur svårt det är att hantera frågor som förändras snabbt i den politiska världen - om vi inte vill göra det enkelt för oss, . Jag vet inte exakt när beslutet fattades om att av befolkningen skulle ha tillgång till en hastighet om - det vet nog bättre än jag - men det är väl ett par . Rätta mig om jag har fel, men jag minns inte att det var några protester mot det förslaget. Möjligen handlade diskussionen om det var möjligt och rimligt att klara kravet till 2020.Nu tycker vi nog alla att den utveckling som sker går snabbt - jag säger inte att allt är regeringens förtjänst - eller till och med snabbare än vad vi trodde. Jag tror att det beror på att vi har lagt fast grundläggande förutsättningar för vem som ska få ansvaret för utvecklingen. Vi är långt före tidsschemat.Det pågår som ni säkert vet ett arbete där man försöker kostnadsberäkna möjligheten att gå snabbare fram även för de återstående . Men det är en kostnad förknippad med detta. Det får vi aldrig glömma. säger att han inte representerar regeringen, men han representerar regeringsunderlaget. var här när vi hade diskussioner . Då talade hon mycket och började ställa frågor till för att han inte talade tillräckligt om it-tekniken och så vidare.Det hade varit möjligt för ministern att vara med även i den här debatten. Jag vill bara säga det, om nu tycker att han inte kan representera regeringsunderlaget. Ni har goda kontakter med regeringen. Det förvånar mig att ni har nöjt er med 90 procent.Visst går det väldigt fort. När den digitala agendan sattes av regeringen höjde vi på ögonbrynen. Hur kan man göra så? Hur kan man vända av befolkningen ryggen? tror jag att även många borgerliga partier känner en tveksamhet över detta. Hur kunde vi sätta ett sådant mål där man inte tänker sig att alla i hela befolkningen är med?Jag ska avsluta med att fråga varför inte är med på vår majoritetstext i miljöfrågorna. Visst är det en fantastisk möjlighet i den digitala tekniken som gör att vi kan optimera transporter och få en helt annan logistikkedja och energieffektivitet i vårt fastighetsbestånd, och så vidare. Det hade varit förnämligt om varit med på majoritetsskrivningen. Att skriva historien baklänges är alltid väldigt enkelt, . blandar delvis ihop de olika delarna här. När jag talar om att jag inte representerar regeringen var det att jag inte kunde ge ett detaljerat svar om när en statlig utredning kunde presenteras. Jag tror inte att det hör till ordningen att en riksdagsledamot ställer sig i talarstolen och lämnar ett sådant besked i något sammanhang.När det gäller de vidhåller jag att det naturligtvis aldrig har varit avsikten att vi ska bygga ut till och sedan sätta stopp. Målet var att skulle av befolkningen nås av . Det ansågs då vara ett näst intill orimligt mål att få det att gå så snabbt. Självklart ska vi gå vidare.Vi har också, som väl vet, försökt att fylla på i andra änden med att alla trots allt ska ha en vis basnivå med eftersom vi just tänker på alla och helheten. Jag tror att alla som funderar lite mer seriöst på frågan håller med om att det ändå finns en praktisk aspekt. I verkligheten ska saker och ting hända. Det är inte bara att vi står här i talarstolen och talar om det på olika sätt och uttrycker förhoppningar, önskemål och krav.Det tar både tid och kostar pengar. I vissa sammanhang handlar det om möjliga lösningar rent tekniskt för att nå alla delar. Jag vidhåller att den utbyggnadstakt vi har i är en av de snabbaste vi kan se internationellt. Branschen satsar 8-10 miljarder på den utbyggnaden, och staten har totalt sett satsat lite över 1 miljard på dessa områden för att fylla på när vi behöver göra det.Om man tittar på de relationerna inser man hur värdefullt det sätt vi har valt är inte minst för statskassan. Bland reservationerna som har tillsammans med våra rödgröna vänner föredrar jag att lyfta fram reservation nr 3.Jag tror att vi är flera här som minns det numera nästan nostalgiska ljudet som ett modem serverade när datorerna var nya i våra hem. Det lät som att man skulle ha kontakt inte med Yttre men kanske med yttre rymden. Vi människor vänjer oss snabbt vid hastigheten och hur fort det ska gå. Men då satt vi tålmodigt och väntade på att bli uppkopplade. Det var en härlig känsla.Det fanns också ett löfte i pipet för oss som bodde på landsbygden. Det sade ungefär: Det spelar snart ingen roll var i fosterlandet ni lever och verkar, för nu kan ni sköta allting hemifrån. Det var väldigt viktigt. Det var en from förhoppning som vi gladde oss åt. Sedan blev det inte riktigt så.Statens roll på telekommarknaden och det samhälleliga ansvaret upplever vi som väldigt stora. För att utnyttja fiberinfrastrukturen som bäst krävs det verkligen ett statligt ansvar i form av ett bolag eller en annan organisation som kan utveckla och samordna fibernäten över hela landet. Detta menar vi i är en mycket viktig demokratisk fråga.Delaktigheten i informationssamhället är också en viktig demokratisk fråga. Det kan förtjänas att än en gång påpeka att drygt en miljon medborgare i fortfarande inte använder internet. Men alla måste ändå garanteras sina fundamentala medborgerliga rättigheter när det gäller delaktigheten i demokratin. Här betyder givetvis utbildning i olika former inte minst i skolan väldigt mycket för att minska det digitala utanförskapet.Herr talman! Den nationella bredbandsstrategin ska serva både svenska företag men också enskilda hushåll. Men det går inte som vi ser det att förlita sig på marknadskrafterna och kommersiella förutsättningar för investeringar. Det är endast staten - jag höll på att säga Mamma staten - som förmår bära huvudansvaret och därmed garantera tillgång till bredband för likvärdiga kostnader i hela landet. För en effektiv samordning av bredbands- och fiberutbyggnaden på landsbygden och överallt där tillgängligheten brister krävs detta ansvar.Herr talman! Det så kallade teknikskiftet av det fasta telefonnätet, kopparnätets och den fasta telefonins nedmontering, har drabbat väldigt många abonnenter runt om i landet. Jag tänker särskilt på en speciell grupp, nämligen de som är elöverkänsliga och som verkligen har ett fullt sjå med att överleva i vardagen och som utan fast telefoni kan bli totalt isolerade. Det är också en problematik som vi har som uppgift att reflektera över här i riksdagen.Klimathotet måste mötas på alla fronter med långsiktiga och hållbara strategier. Detta gäller också för it-sektorn som rätt använd kan bidra till att minska transportberoendet. Det är något som absolut också gäller, som vi har hört, i ett EU-perspektiv. Om detta är vi alla överens, tror och hoppas jag. Men icke desto mindre görs det för lite, för långsamt och för ojämlikt.