bet · H201AU1 · 2014-12-16 00:00:00 — Vi förbättrar de linjer vi har skapat och har fler linjer. Till exempel kan man komplettera upp vissa utbildningar man har som akademiker, till exempel lärare, läkare och så vidare. Arbetet med flyktingguider stärks. Det civila samhället blir mer inkluderat i att hjälpa flyktingar att etablera sig i det svenska samhället. Det kan vara en hembygdsförening. Det kan vara en lokal idrottsförening. Det kan vara olika delar av det svenska civilsamhället som hjälper nyanlända att etablera sig. Vi vet från exempelvis att detta är ett väldigt effektivt sätt att inkludera människor och få dem att känna tillhörighet. Det här är några av de reformer vi har inom detta område. Men vi ska veta att det inte är något färdigt politikområde. Det är inget som är perfekt. Det här är inte århundradets reform som för evigt kommer att se likadan ut. Etableringsreformen är ett "work in progress" och ska alltid vara det. Den ska alltid förbättras och bli bättre. Men jag är väldigt stolt över att vi har denna ordning på plats. Jag tycker att vi ska vara mer fokuserade på faktiska reformer än på lösa viljeyttringar. Jag tänkte ta mig lite tid att bemöta några av de anföranden som hållits här. Ofta hamnar vi i diskussioner om diskriminering, rasism, migration och hur viktigt det är att människor kommer hit eller inte. Allt detta är såklart viktigt, men det jag hade önskat från samtliga deltagare i debatten i denna kammare, liksom från de ledarskribenter som var på tal här och alla andra som tycker att detta borde diskuteras, är att man oftare skulle säga vad man vill göra än att något borde göras. Man kanske oftare borde diskutera hur något borde göras än att diskutera att vi ska ta någon debatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Därför är jag glad över att yrka på faktiska reformer, och därför yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. Världen förändras just nu väldigt fort. Globaliseringen och digitaliseringen innebär att vi står mitt i en helt ny verklighet, och det enda vi vet är att vi inte har en aning om hur ens den närmaste framtiden kommer att se ut. Vi kan bara gissa. En sådan gissning, som väl ändå får sägas vara rätt välgrundad, är att väldigt många av de system vi har på plats kommer att behöva förändras i grunden. Och det måste gå fort, för ser vi hur det nya fastnar i det gamla. Fantastiska saker som crowd funding, nätbaserade universitet, förarlösa bilar, digitala valutor, ja, till och med något så simpelt som food trucks är alla fenomen som utmanar rådande system och därför motarbetas på olika sätt. Det här ställer helt nya krav på politiken. Den som är van vid att politiken styr utvecklingen kommer att behöva inse att vi politiker nu har mindre makt . Visst kan vi försvåra, fördyra och fördröja, men vi kommer inte att kunna stoppa utvecklingen. I stället borde vi förenkla det hela genom att plocka bort så många hinder som möjligt. Det här gäller såklart även globaliseringen. Vi driver företag, pluggar, jobbar och kommunicerar över de påhittade nationsgränserna. är var femte person som bor i född utomlands, och flyttade fler än 50 000 personer härifrån för att bosätta sig någon annanstans. På samma sätt som vi tidigare flyttat mellan olika städer inom ett land flyttar vi nu mellan städer i olika länder. Personligen tycker jag att det är helt fantastiskt att få vara med om allt det här. Möjligheterna är oändliga. Tänk bara på allt som har hänt , och föreställ er vad vi har att vänta oss! Men det innebär också stora påfrestningar för väldigt många människor, inte minst dem som av olika anledningar inte riktigt hängt med i utvecklingen. Det gör mig ganska orolig, för om vi inte lyckas integrera de här människorna på ett bra sätt kommer vi antagligen att få se ökande ohälsa, både fysisk och psykisk, men också allt våldsammare reaktioner. Många kommer inte att bara lugnt anpassa sig till de nya förutsättningarna. De kommer att göra allt de kan för att kämpa mot utvecklingen och krampaktigt hålla fast vid sådant som får dem att känna sig trygga, oavsett om det är fanatisk religionsutövning, någon luddig svenskhet eller förtryckande könsnormer som de tror är räddningen. Det här är en grupp som borde få betydligt större utrymme när vi diskuterar integration framöver. Men är vi ju, precis som sa, här för att prata om det utgiftsområde i budgeten som handlar om integrationen och etableringen av utrikes födda. Här finns det också saker att göra. Vi behöver såklart motverka det långsiktiga utanförskapet, som slår hårt mot många utrikes födda. Men det mest akuta på just det här utgiftsområdet är att snabbt se till att alla de människor som kommer till och söker skydd får en bra start. Att sitta sysslolös på ett trångt asylboende är såklart förödande för en människas drivkrafter. Och med ett ökande antal asylsökande ökar nu även handläggningstiderna rejält. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Vi måste därför ställa högre krav i upphandlingarna så att det blir lättare att läsa svenska och validera sina kunskaper som asylsökande. Det ska såklart också bli lättare att jobba. Men vi måste även se till att den som fått uppehållstillstånd snabbt får en kommunplacering och på så vis kan komma igång med att bygga sin vardag. Vi behöver stötta kommunerna så att de kan ta emot fler. Det allra viktigaste här är, som har sagts tidigare, att byggandet kommer igång på allvar. På kort sikt behöver vi göra det enklare att bygga små, tillfälliga modullägenheter. På så vis kan ingen kommun längre skylla sitt låga mottagande på bostadsbristen, och det är viktigt. Vi tar några steg i den här budgeten för att få igång byggandet, och det är bra. Men det är inte tillräckligt. Vi gör även en del justeringar som är tänkta att göra det lättare att lära sig svenska som man gör praktik, jobbar eller startar företag. Det är för att människor så fort som möjligt ska komma ut på en arbetsplats i stället för att stängas in i ett sfi-klassrum . Dessutom avsätter vi resurser för att korta handläggningstiderna för den som behöver få sin utbildning eller sin yrkeskunskap validerad. På vissa håll i landet fungerar det här redan ganska bra, men det finns alldeles för stora variationer. Så är det lite överlag på det här området - det är stora variationer över landet i hur mottagandet av nyanlända ser ut. Här är det viktigt att samverkan mellan olika aktörer förstärks och att idéutbytet blir bättre. Det kan låta som klyschor - man säger ju ofta just det här - men det är enormt viktigt. Just nu pågår till exempel ett framgångsrikt projekt i med integrationskoordinatorer, anställda av kommunerna men finansierade av Arbetsförmedlingen. Det finns många andra exempel på bra projekt som behöver spridas och i vissa fall permanentas. Detsamma gäller de ideella krafterna, som gör ett jättejobb med integrationen. Utan dem skulle det aldrig gå, och deras förutsättningar behöver vara så goda som möjligt. Jag skulle nog säga att det allra viktigaste just nu är att fler människor involverar sig i att välkomna alla nyanlända och öppna sina nätverk för dem. På så vis kan vi både motverka fördomar och hjälpa folk in på arbetsmarknaden. Jag har som jag har sagt tidigare en lång lista över små och stora förändringar som behöver göras. Våra trasiga system får inte längre stå i vägen för människors drivkrafter. Det behöver bli lättare att starta och driva företag och att anställa. Den som vill jobba ska aldrig hindras från att göra det. Men med en överbelastad arbetsförmedling ser det tyvärr inte särskilt ljust ut. För någon vecka sedan var generaldirektören hos oss i utskottet och berättade att de som jobbar med nyanlända nu är uppe i 60 sökande per förmedlare. Prognosen är att man snart når 90. När etableringsreformen genomfördes var det tänkt att vara 30. Det här skapar såklart problem, inte bara för de jobbsökande, som inte får tillräckligt med stöd, utan även för alla hårt arbetande förmedlare som inte ges förutsättningar att göra ett bra jobb. Det visar sig också i att etableringsplanerna inte fylls med relevant och individanpassat innehåll. Här behövs det radikal förändring, och där har vi några förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Men när vi pratar om integration måste vi komma ihåg att det inte bara handlar om hur vi politiker bygger systemen. Det handlar också i allra högsta grad om attityder. Här tycker jag att vi behöver fundera mer på hur vi ska kunna stötta ute i kommunerna, kanske allra mest på små orter, så att man hinner med det som behöver göras för att lugna den oro som väcks när saker snabbt förändras. Ja, det var en lång uppradning av konkreta åtgärder för integration i det nya samhälle som vissa av oss här vill bygga. Självfallet måste vi anpassa oss till de förändringar som sker i en alltmer globaliserad värld. Det är bara bra att man kan resa, lära av varandra och ta del av de möjligheter vi har som tidigare saknades. Däremot oroas jag av att tycks se trygghetsönskan och att man saknar de traditioner som har byggt vårt samhälle som något entydigt negativt. Hon tycks anse att det är oroande att personer söker tryggheten i en gemensam grund och en gemensam historia. Jag förstår visserligen att man i en totalt individualiserad värld vill se till var och en som enskild och att det enda som räknas är möjligheten att ha ett arbete och att leva sitt liv. Men jag tror faktiskt att vi har betydligt fler behov än så. Vi har behov av att känna oss hemma i vårt samhälle bland dem vi har omkring oss, att känna trygghet. Förändringar kanske ska få ta tid. Vi kanske ska få vara med så att alla som lever i landet är med på dem. Radikala förändringar är inte något som ska ske i alltför snabb takt. talar vi visserligen om att det behövs radikala förändringar inom en viss reform, men hela anförare andades önskan om radikala förändringar, att totalt bryta ned de normer och strukturer som har funnits här. Min fråga är: Hur ska man, som tidigare efterfrågade, motverka den enligt mig ganska naturliga önskan att känna trygghet, att känna sig hemma i sitt land? Jag har inte sagt att man ska motverka känslan av gemenskap eller av att känna sig trygg i sitt hemland. Det har jag inte sagt över huvud taget. Däremot har jag sagt att man ska försöka motverka de negativa effekter som kan komma av att man känner sig rädd för förändringar. Det är lite olika saker. Jag är inte alls på något vis särskilt individualistiskt lagd. Du har nog missuppfattat mig där, . Jag är väldigt starkt för gemenskap. Däremot tror jag inte på gemenskap som bygger enbart på något påhittat begrepp eller att någon ska sitta och bestämma vem som får och inte får ingå. Jag tycker att det är lite konstigt. Du sa att förändringar måste få ta tid. Det låter ju bra och vettigt, men det jag sa i mitt anförande var att förändringarna kommer oavsett vad vi vill. Även om man skulle vilja att det får ta tid är det inte mycket vi kan göra just . Då tror jag mer på att faktiskt försöka lösa de utmaningar som uppkommer och de förändringar som sker antingen vi vill det eller ej och ta bort de hinder som gör att det uppstår problem när förändringar sker. Jag tror inte att vi som politiker kan bestämma hur fort det ska gå just . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Jag undrar om du riktigt förstår vad som händer i världen just . Om du gjorde det skulle du se. Det är ju ganska tydligt. Människor kommer till . Människor flyttar runt i hela världen. Vi har kopplingar och kontakter. Det går inte att stoppa utvecklingen. Jo, jag förstår. Jag har själv släkt över nästan hela jorden, även om jag inte har hunnit resa så mycket . Men jag har vänner och bekanta över hela jorden. Det som sas var, såvitt jag kunde höra, analysen att när samhället förändras i mycket snabb takt och personer inte längre känner sig hemma - när tryggheten där man känner sig hemma i sitt land och med sina traditioner ruckas - uppstår det konflikter. Det uppstår allt ifrån konkreta konfliktytor till främlingsfientlighet. Man känner att man hamnar i utanförskap, antingen man är infödd eller har kommit hit, och personer hamnar i separata grupperingar. Det jag frågade efter var vilka lösningar som konkret föreslås för att komma till rätta med den känsla som finns där, vare sig man vill det eller inte. Det handlar trots allt inte bara om att möjliggöra för arbete och att man ska kunna bo var man vill utan också om att man ska ha en trygghetskänsla och en samhällsgemenskap. Den fysiska, faktiska nationsgränsen är kanske fiktiv. Det finns ingen gräns som gör att jag inte kan flytta min fot. Men däremot finns seder, traditioner och gemensamma referensramar. Det finns nationer som håller oss samman. Dem kommer man inte ifrån genom att kalla dem luddiga eller påhittade. Just det - hur ska vi kunna motarbeta utanförskap? Först vill jag förtydliga att talar om utanförskap inom landet, inte mellan olika länder. När det gäller oron är det skillnad mellan befogad oro och en oro som man bara känner. Du ville att man skulle angripa just den oro som man känner, som kanske inte är befogad. Där tror jag att det är jätteviktigt med till exempel de satsningar vi gör på flyktingguider, som gör att människor får mötas. Jag tror att det är jätteviktigt med platser, framför allt i små samhällen, där man har startat kaféer och annat. Det finns väldigt framgångsrika projekt på detta område, framför allt sådana som drivs av ideella föreningar. Röda korset och gör jätteinsatser på det här området. Det ideella engagemanget behöver vi alltså stärka. Jag tror också att det handlar om att vi, var och en av oss människor, måste se till att öppna våra nätverk, vilket jag också sa i mitt anförande och som jag har sagt ganska här i kammaren . Vi behöver mötas mer för att få bort oron, så att människor förstår vilka det är som kommer och att de inte behöver vara rädda. Det tror jag är väldigt viktigt. talar om att det finns nationer. Jag kan inte riktigt hålla med om din definition av vad som är en nation längre. Det är så otroligt uppblandat. Det finns redan många människor här som har föräldrar från olika nationer som har blandats. Vi kan inte längre göra den uppdelningen. Den är helt irrelevant. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Att du och jag skulle ha mer gemensamt än jag har med alla mina vänner som jag har bott tillsammans med utomlands, i och i , från alla delar av världen, håller jag verkligen inte med om. Och vilken nation ska jag i så fall få tillhöra - ingen? Jag håller inte med dig. På vilket sätt får vi en bättre integrationspolitik om man som Socialdemokraterna avskaffar integrationsministern, vars viktiga funktion är att ha överblick över hela kedjan från mottagande till inträde på arbetsmarknaden? På vilket sätt underlättas kommunernas mottagande när yrkar avslag dels på hela integrationspolitiken, dels på hela den budget som och Alliansen lagt på bord? i min valkrets har en jätteutmaning. Kommunen är beredd att ta sin del av ansvaret om allt omkring fungerar: planering, statens ersättningar, omgivande kommuners insatser och de statliga myndigheternas uppdrag, exempelvis Arbetsförmedlingen. Om budget och politik gällde skulle inte ha en chans att bedriva ett bra mottagande. har också medverkat till införande av en prestationsbaserad ersättning för kommuner som tar ett större ansvar i mottagandet för att underlätta integrationsarbetet i kommunen. har också medverkat till att ska föra en politik där människor som flyr krig och konflikt får en möjlighet att söka skydd och efter en asylprövning stanna i och vara med och bidra till vår gemensamma välfärd. En solidarisk flyktingpolitik måste pareras med ett tydligt jobbfokus. Att förkorta nyanländas tid utanför arbetsmarknaden är det viktigaste integrationspolitiska målet. Ett viktigt steg togs under vårt ansvar i regeringen när etableringsuppdraget lades på Arbetsförmedlingen. hade riksdag och regering en nationell politik och ett tänk kring mottagandet, oberoende av var i landet en nyanländ kommer till, så att man får systematiska insatser inom utbildning och arbetsmarknad för att förebygga utanförskap och bidragsberoende. Utskottet hanterar också jämställdhetspolitiken. har varit pådrivande i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck, och vi har gjort en stor kompetenssatsning på våra myndigheter, inte minst inom rättsväsendet. Vi har skärpt synen på tvångs- och barnäktenskap. En annan utmaning är att många utrikes födda är arbetslösa. Rapporter från Arbetsförmedlingen och bekräftar detta. Många utrikes födda befinner sig utanför arbetsmarknaden, inte minst utrikes födda kvinnor. Detta är oacceptabelt, och har ställt en fråga till regeringen om hur man avser att agera. Vi behöver göra fler saker. Det behövs tydligare krav för den enskilde att delta. kan också Arbetsförmedlingen dra in etableringsersättningen för den som inte deltar i insatser. kan tänka sig att ta ett steg till och underlätta möjligheten att dra in ersättningen om man inte kommer till olika aktiviteter och språkundervisning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Men vi måste också ställa tuffare krav på Arbetsförmedlingen, så länge man där har detta ansvar, att bli bättre på att få fler att delta i etableringsinsatser och att få mer relevanta etableringsinsatser och att man också upphandlar anpassade utbildningar för både män och kvinnor. Här förmodar jag, utifrån de studier jag har gjort, att det kan bli mycket bättre. När det gäller lotsarna är vår uppfattning att systemet behöver skärpas till ordentligt, och det betonar vi i betänkandet. Jag yrkar härmed bifall till utskottets förslag. Vi avsätter mycket pengar för att erbjuda snabb vägledning för nyanlända för att de ska få en bättre introduktion i arbetslivet. Där finns det mycket mer att önska. Därför skärper vi i betänkandet skrivningarna: Oseriösa lotsar ska inte få bedriva uppdrag på Arbetsförmedlingens ansvar. Integrationspolitik är inte enkelt. För att den ska fungera krävs att staten och kommunerna har en bra beredskap. Det bygger på att länsstyrelse, kommuner, näringslivet och de statliga myndigheterna bidrar. Det är ett väldigt skört system. Om en aktör inte deltar och bidrar blir det fördröjd inskrivning i sfi. Man kanske inte får sin yrkespraktik på Arbetsförmedlingen, och man kanske inte får de etableringsinsatser som lagstiftaren har avsett. För att kunna hantera detta bättre har vi i betänkandet och budgetförslaget höjt anslaget till Arbetsförmedlingen för att ta emot detta nya uppdrag. vill avveckla sfi som egen skolform. Vi förordar i stället en språkutbildning inom vuxenutbildningen. Nuvarande upplägg leder till inlåsningseffekter och fördröjningar, inte minst när det gäller utrikes födda akademiker. Oavsett vilken syn man har på integrationspolitik, på de nyanlända i , på invandrare och arbetskraftsinvandrare, så står vi inför ett viktigt vägval, inte minst . Vissa i kammaren vill fortsätta sprida en bild av att allt är dåligt och att invandringen är roten till det onda. Till och med vår vice talman, som är närvarande här i kammaren , har gjort olämpliga uttalanden om judar, tornedalingar och samer kopplat till den så kallade svenskheten. anser att det är väldigt olämpligt att en vice talman gör sådana uttalanden. Det skapar bara oro och ett kallare klimat i . Vi väljer att se och erkänna problemen, göra något åt dem, se potentialen för att fler ska bidra till en fungerande bostadspolitik, skolpolitik och arbetsmarknadspolitik - de grundläggande momenten i en integrationspolitik. kommer att välja den senare vägen. Vi behöver utveckla och förtydliga kommunernas och myndigheternas ansvar. Vi behöver utveckla och förtydliga den enskildes ansvar, och vi behöver bredda diskussionen så att också facket och näringslivet tar sin del av ansvaret för att bidra till en reformerad politik. ska inte bara vara ett land som erbjuder människor på flykt en . Det ska också vara ett land där man snabbare och aktivt får vara med och bygga upp sin framtid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet (: Jag vill upplysa om att jag som tjänstgörande talman inte har rätt att gå i svaromål.) Jag blev lite konfunderad när jag hörde inledningen av anförande eftersom han ifrågasätter att vi yrkar avslag på de satsningar som Alliansen har lagt fram och likställer detta med att vi skulle vilja ta bort allt stöd. Vi har faktiskt väckt en egen motion på utgiftsområdet. Där satsar vi betydande resurser på ersättningar, exempelvis till kommunerna, eftersom vi vet hur situationen ser ut och eftersom vi vet att vi kommer att ta emot väldigt många människor även kommande år. Givetvis måste kommunerna få ersättning för detta. Däremot stryker vi mycket riktigt satsningar på särskilda integrationsåtgärder som bygger på idén om att man ska särbehandla människor i baserat på om de har svensk bakgrund eller om de är nyanlända i . Vi menar att det inte är en hållbar politik, precis som jag anförde i mitt anförande. Vidare nämndes det att det absolut viktigaste är att man får ett arbete. Vägen in i samhället går visserligen ofta genom ett arbete, men det är inte ensamt. Jag vill referera till ett avsnitt i statsvetaren bok vi olika?. Han talar bland annat om att integration och assimilation egentligen inte skiljer sig åt särskilt mycket och att ackulturation och strukturell assimilation är två skilda saker. Ackulturation innebär att man ska bli en del av ett samhälle och ta sig in i samhället, och strukturell assimilation innebär att man ska ta sig in på alla områden, få ett arbete, delta på samma villkor och se likadan ut i statistiken, så att säga. Min fråga är helt enkelt: Hur ska man arbeta för att samtliga som bor i vårt land ska vara en del av samma samhälle och inte bara vistas på samma yta? Det här blir lätt en teoretisk diskussion, men jag förstår att vill se en assimilationspolitik som vi hade , då man kanske var tvungen att tona ned vad man hette. Helst skulle man inte berätta att man var rom. Och så skulle man vara som om man vore svensk - vad det nu är för någonting. Det kan du berätta för mig i nästa inlägg. Det viktigaste, som vi inte får frångå, är arbetsmarknaden. Det handlar om jobb och egenförsörjning. Du har fel när du säger att det inte behövs arbetskraftsinvandring. Arbetsförmedlingen säger i sin senaste prognos av att det behövs 40 000 arbetskraftsinvandrare för att vi över huvud taget ska klara den välfärdsservice som vi vill ge våra medborgare och våra äldre. Då räcker det inte med matchning. målar över huvud taget upp en väldigt mörk generell bild. Men arbetslösheten sjunker generellt bland både ungdomar och långtidsarbetslösa. Men vi pekar i vårt inlägg från på att det när det gäller utrikesfödda är ett stort bekymmer, inte minst . Därför krävs det etableringsinsatser, skattepolitik, ekonomisk politik, en bra skolpolitik men också integrationsfrämjande insatser etcetera. Det yrkar ni avslag på. Det står till och med kommenterat, herr talman, i betänkandet att era prognoser och era ekonomiska beräkningar inte är realistiska. Ni vill ju strypa de här pengarna från . Då skulle till exempel i norra drabbas hårt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Arbetsmarknadspolitiken kommer vi att behandla i ett senare betänkande, så det tar jag där. Nej, assimilationspolitik innebär inte att man ska leka svensk eller låtsas vara någonting som man inte är. Det innebär däremot att vi har en omställning i den syn vi har på vår politik. Vi ska göra något i stället för att satsa på att människor ska leva med olika identiteter sida vid sida men aldrig mötas. Vi har en situation där personer med utländsk bakgrund kanske har ett arbete men är i utanförskap. De jobbar i separata branscher och i separata arbetslag och möter inte samhället. De är fortfarande inte en del av samma gemenskap i samhället.