bet · H201UU2 · 2014-12-17 00:00:00 — Hur kan biståndsministern försvara en sådan orättvis fördelning av resurser och försvara så höga avräkningar när förut varit kraftiga motståndare till avräkningar? Jag tackar för frågan. Det stämmer att alltid har ansett att vi har råd att finansiera flyktingavräkningar utöver enprocentsmålet, som alla här i utom är ense om. har vi en situation där vi har extremt många människor på flykt i världen, precis som sa i sitt anförande. Det är över 50 miljoner människor som är på flykt. Enligt de beräkningar som finns kommer att kunna ta emot betydligt fler än - därav ökningen av de så kallade avräkningarna. Att har gått med på den här konstruktionen i budgetförhandlingarna handlar om två saker. Först och främst handlar det om att Alliansen lämnade efter sig 90 miljarder i budgetunderskott och att dessa 8 miljarder inte går att trolla fram från till ett annat genom att man tar från andra utgiftsposter i ekonomi. Då måste vi se om vi kan hitta dessa pengar under utbildning eller sjukvård eller någon annanstans. Men vi har inte kunnat hitta något ställe som det också finns en enighet i riksdag om att ta pengarna från. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Principen om asylrätten som en mänsklig rättighet finns där. När det gäller hur mycket vi hjälper på plats stämmer det inte riktigt att det handlar om 100 miljoner. har bara bidragit med 460 miljoner, nästan en halv miljard, på grund av krisen i . Sedan krisen i började har vi gett 1,2 eller 1,4 miljarder - jag är osäker på siffran. Vi är alltså mycket aktiva för att hjälpa till på plats. Men den promille människor som kommer till kan vi knappast neka att komma hit. Det som jag skulle vilja föra fram är att detta också handlar om en politisk vilja och vilka politiska signaler som vi skickar ut. Jag menar att biståndsministern nu skickar ut signalen att om flyktingar lyckas ta sig den långa och farliga vägen via flyktingsmugglare till finns det en stor kassakista på många miljarder, bland annat 8,4 miljarder inom biståndet. Men för dem som finns kvar i närområdet finns det långt ifrån lika stora resurser. Naturligtvis ska vi hjälpa människor på flykt på två sätt. Men det handlar om hur man prioriterar. Jag skulle vilja lyfta fram följande symbolik när det gäller de resurser som vi ska ge till flyktinghjälp. Om vi har tio äpplen har tidigare och nuvarande regering valt att ge nio äpplen för att satsa på flyktingmottagande i och ett litet ynka äpple för att ge hjälp i närområdet. Här vill vi prioritera annorlunda. Man ska kunna göra både och. Men vi måste prioritera satsningar där vi kan hjälpa så många som möjligt. Vad är viktigast för biståndsminister ? Är det att bevilja flest uppehållstillstånd, eller är det att hjälpa flest flyktingar med de resurser som vi har? Biståndsministern var mycket tydlig med att vi inte har obegränsat med resurser, och det är bra att regeringen kan inse det. Då är frågan hur vi ska använda våra resurser bäst. Där menar vi att vi bör kunna satsa mycket mer på hjälp i närområdet. Om regeringen nu har råd att göra avräkningar på 8,4 miljarder i biståndet, varför kan ministern då inte verka för att komma upp i de nivåer som föreslår, alltså att bidra med minst 3,6 miljarder till internationell flyktinghjälp och 12,8 miljarder under hela budgetperioden? Det är utmärkt att påminde om de 3,6 miljarder som har öronmärkt för UNHCR. har 10 miljarder mindre i sin biståndsbudget än alla andra partier i riksdag i och med att ni har av bni och inte av bni som mål. Dessutom vill ni avsätta 3,6 miljarder till UNHCR, pengar som de för övrigt inte har bett om. De är oerhört nöjda med bidrag och också oerhört nöjda med att som ett av få länder i ställer upp och tar ett solidariskt ansvar för de få flyktingar som faktiskt tar sig från närområdet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Då undrar jag var tänker skära ned sina 13,6 miljarder från det befintliga svenska biståndet. Ni tänker uppenbarligen inte lägga en krona på flyktingmottagande i , men ni tänker ta drygt 3,6 miljarder till UNHCR, vilket blir 5-6 miljarder, och jag undrar var ni tänker ta dem? Det är inte så att östreformsamarbetet och budgetstödet på något sätt kommer i närheten av det. Ni kommer också att ta från vatten och sanitet, mödra- och hälsovård och alla de saker som ni säger er värna om. Jag måste också säga att det är oerhört viktigt att vi också har ett förebyggande arbete ute i världen. När katastrofen är ett faktum kan vi inte göra allt. Dessa länder i närområdet klarar inte att ta emot fler flyktingar. vet nog också att var fjärde person som bor i är en flykting från . Det finns närmare 700 000 flyktingar från i , ett land som har problem med till och med sitt grundvatten på grund av den ökade tillströmningen av människor. De öppnar sina hjärtan och sina gränser. Men de har oerhört svårt att säga att vi ska betala för att de ska fortsätta med detta. Detta känns både lite märkligt och sorgligt, eftersom den biståndsbudget som vi diskuterar inte är biståndsbudget. Det är inte min biståndsbudget heller. Det är en biståndsbudget som har röstats fram av och . Man skulle nästan kunna tycka att tidigare talare borde ha gått ut på toaletten och ställt dessa frågor till sin egen spegelbild och försvarat sin egen biståndsbudget i stället för att stå här i talarstolen och ställa frågor till en biståndsminister som precis har förlorat en budgetomröstning. Jag måste erkänna att jag i detta läge inte är helt avundsjuk på och att vara biståndsminister med en biståndsbudget med lägre ambitioner, inte minst när det gäller klimatarbetet. Men trots allt har en viss makt kvar som biståndsminister att genom regleringsbrev, resultatstrategier och så vidare kunna styra en del av det svenska biståndet. Därför skulle jag vilja ställa två frågor till henne. Den nya regeringen, tillsammans med , kom överens om att skulle avbryta utfasningen av biståndet till och . Man gav ett tydligt besked till dessa länder om att man skulle fortsätta med de viktiga insatser som har gjort i dessa två länder, inte minst när det gäller klimatfrågor, fattigdomsbekämpning och kvinnors rättigheter. I det osäkra läge som vi befinner oss i är frågan: Kommer och att få ett nytt besked av S- och MP-regeringen, eller står man fast vid att ska fortsätta med ett utvecklingssamarbete? Min andra fråga rör frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. I budgeten kunde vi se att efter att hade kommit in och förhandlat med regeringen fick vi ett tydligt fokus på SRHR-frågor och på en feministisk utvecklingspolitik. Detta är saker som biståndsminister verkligen kan fortsätta driva och utveckla. Tyvärr hörde vi inte så mycket om det i det anförande som hon höll tidigare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Under tidigare borgerliga regeringar har vi kunnat se att av biståndsbudgeten har gått till SRHR. Kommer vi att få se några satsningar från sida nu för att öka fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter? När det gäller och befinner vi oss nu i en oerhört olycklig situation. Bland annat kan man säga att läxan som man borde ha lärt sig av det som har hänt nu är att man måste finna en bred enighet i riksdag innan man tar beslut som på detta sätt kan ändras från ett val till ett annat. Det berör naturligtvis människor, det är strategier som är gjorda och projekt som redan är igång. Med tanke på det stundande extra val som regeringen ämnar utlysa vore det olämpligt att i det här läget bestämma sig för en utfasning av de två länderna när man nu har annonserat att utfasningen ska avbrytas. har vi inte för avsikt att fasa ut de här länderna, utan det handlar om människor som är anställda och om deras framtid. Man får vara noga med att inte ge olika besked som kan ändras igen. , Socialdemokraterna och samarbetsregeringen har naturligtvis samma syn på vikten av att driver SRHR-frågorna. har en unik position och en lång tradition av att driva dem och även en unik kunskap att dela med sig av. Vi har inte minst sekunderat EU:s jämställdhetsexperter för att integrera jämställdhetsdimensionen i EU:s utvecklingspolitik, som planeras och framåt. Vi tycker att det här är en oerhört viktig sak. Jag välkomnar biståndsministerns besked att man inte åter kommer att dra igång något slags utfasningsprocess för och . Jag tycker att det har blivit väldigt olyckligt med denna hattighet fram och tillbaka. Det är viktigt att vi har ett långsiktigt utvecklingsarbete. Det är genom långsiktighet vi når resultat. Jag skulle önska att kunde ge ett besked om åtminstone ambitionerna efter extravalet. Har , om hon får förnyat förtroende som biståndsminister, ambitionen att fortsätta ett långsiktigt utvecklingsarbete med och ? Jag vill understryka detta med SRHR. Jag har haft förmånen att få lyssna till flera inlägg och anföranden av i olika sammanhang. Mycket har varit bra. Jag håller med om mycket av det som biståndsministern har sagt, men jag saknar lite. Var är det stora engagemanget för kvinnors rättigheter och för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter? Detta är viktigt, för om vi ska vara helt ärliga finns det många givare runt om i världen som gör mycket bra och olika saker medan det är försvinnande få som är beredda att driva de här frågorna. Om inte har en biståndsminister som är glasklar när det gäller SRHR-frågor är risken att ingen annan driver dem. I synnerhet nu när vi har ett läge i riksdag där personer ifrågasätter detta är det ännu viktigare att vi har en biståndsminister som är glasklar om SRHR-frågor. Vi har tidigare i debatten hört hur man ifrågasätter stöd till SRHR-arbetet, som går ut på att kvinnor i ska kunna få en legal abort eller att vi utbildar barnmorskor i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Det här blir på sätt och vis lite personligt. Vi har personer i den här kammaren som jämför mig, den person jag älskar mest på jordklotet och alla andra hbtq-personer med pedofiler och personer som har tidelag. I ett sådant läge behöver vi ha en biståndsminister som är glasklar här i denna kammare men också internationellt när det gäller SRHR-frågorna, inklusive hbtq-frågorna. Det jag var på väg att säga var att vi har för avsikt att i regleringsbrevet ge Sida i uppdrag att se över jämställdhetsarbetet i hela sin verksamhet. Detsamma gäller miljöarbetet. Vi vill se att de här frågorna integreras i precis allt utvecklingssamarbete som är delaktigt i. Detta är fundamentala frågor, för kvinnors möjligheter är en outnyttjad resurs i utvecklingsländer liksom i hela världen. Att få kvinnor delaktiga i fredsprocesser enligt FN:s resolution är en av våra absoluta prioriteringar. har ett mycket stort mervärde när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Jag har själv varit i , där jag fick ta del av alla de positiva effekter det har haft att varit med och drivit igenom säkra aborter. Antalet kvinnor som dör på grund av illegala och osäkra aborter har minskat med . Det var oerhört uppmuntrande att se. Även om jag kanske inte alltid pratar om det i första rummet har detta en självklar vikt för mig. Jag tror inte att behöver vara orolig. Jag lyssnade på statsrådets anförande och hörde naturligtvis en kritik när det gäller tillväxtfrågorna och tillväxtperspektivet. För mig och är det oerhört viktigt att vi klarar att visa det som har varit unika mervärde även här: att vi kan förena en politik för ekonomisk tillväxt med insatser för att begränsa klimatpåverkan. Det är just den frågan kampen ofta gäller när man möter utvecklingsländer som inte vill bli bromsade eller hindrade i att få göra det vi har gjort. Vi kan visa att vi kan förena tillväxt och klimatåtaganden. Jag undrar om statsrådet delar den synen. Jag lyssnade också då man uttryckte att biståndspengar försvinner till klimatinvesteringar. För handlar det om en agenda. Det handlar inte om olika påsar pengar eller olika agendor. Det handlar om att förena utveckling och klimatinsatser, både ekonomiskt och i sak - olika åtaganden. Med anledning av det senaste uttalandet undrar jag, herr talman, vart de 300 miljoner som alliansregeringen utlovade och hade avsatt för att tillföra den gröna klimatfonden har tagit vägen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd För det första vill jag gärna svara på det sa i sitt tidigare anförande om 150 miljoner . Ni hade avsatt 150 och 150 , , så det är samma 300 miljoner. Det är inte 450 miljoner, om någon skulle få det intrycket. De 300 miljonerna får vi nu sätta i den gröna klimatfonden, men vi kommer inte att kunna ge pengar till anpassningsfonden eller fonden för de minst utvecklade länderna. Vi måste ta pengarna någonstans. Samarbetsregeringen hade 500 additionella miljoner utöver biståndsbudgeten. De pengarna tog vi, precis som sa, från det extra jobbskatteavdraget, som vi inte ger. Dessa pengar är utökade intäkter till statens budget som vi har kunnat använda till att ge utvecklingsländerna precis det de har efterfrågat, i solidaritet med att de utvecklade länderna är de som har orsakat utsläppen. Här har vi gett en mycket viktig signal till utvecklingsländerna att står upp för den principen. När det gäller tillväxtkritiken tror jag att menar exakt samma sak som när vi pratar om grön och hållbar tillväxt som inte tär på jordens resurser. Det finns möjlighet till en hållbar omställning för utvecklingsländerna. De ska inte upprepa våra misstag. Vi ska skapa en tunnel genom de stora misstag som den industrialiserade världen har gjort så att de kan gå direkt på de smarta lösningarna med bra teknologi och ren energi. Det är inte lätt att följa med i de ekonomiska transaktionsfrågorna i regeringens arbete. Från vår sida hade vi avsatt och utlovat 300 miljoner till den gröna fonden. De pengarna fanns i det underlag som den nya regeringen tog över. Av dem har 150 miljoner från innevarande år inte förts över till nästkommande år. 150 miljoner har i stället gått till någonting annat under innevarande år som biståndsministern uppenbarligen tyckte var mer värt. De 150 miljoner som skulle finnas kvar , som vi var eniga om, har ministern uppenbarligen tänkt använda till någonting annat. Det skulle ha funnits 300 miljoner avsatta för den gröna fonden. Då var det inte speciellt mycket kvar att hantera inom ramen. I ärlighetens namn känns det lite som att regeringen har flyttat pengar och lekt med ord och inte riktigt kunnat klara ut vad det var man avsåg och hur man tänkte sig finansieringen. Det är nog ett av regeringens problem att det inte var speciellt tydligt i budgeten. Men hade regeringen önskat hade åtminstone 300 miljoner funnits för den gröna fonden. Anpassningsfonden är någonting helt annat. Anpassningsfonden har dessutom fått pengar i tidigare budgetar. i regeringen klarade vi att finansiera och stötta det . Det är inte så förfärligt svårt att begripa, . Vi har lagt till 500 miljoner utöver de fyra borgerliga partiernas budget, och de 500 miljonerna hade vi avsatt för att ge till den gröna klimatfonden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Om de fyra borgerliga partierna nu tror att vi efter valet satte oss ned med er budget och utgick ifrån att det var den som skulle gälla efter , när hjälpte till med att se till att oppositionens budget gick igenom, tror ni faktiskt fel. Det verkar vara en tämligen naiv inställning att vi ska regera med er budget. är situationen som den är. Vi har inte de 500 additionella miljoner, utöver biståndsramen, som ni hade planerat för. Ni hade från början planerat att dra av 150 miljoner miljoner för att ge till den gröna klimatfonden. Vi hade andra prioriteringar - det stämmer. Men det betyder att vi kunde ge ytterligare 300 miljoner inom ram till olika biståndsverksamheter, och inte till klimatfonderna. Jag välkomnar biståndsministerns uppfattning att insatser mot klimatförändringar går hand i hand med fattigdomsbekämpning. Det tycker nämligen vi också. Under alliansregeringens ökade biståndsbudgeten med på grund av att vi hade en av mest välskötta ekonomier. Vi hade tillväxt. Vi hade 300 000 fler som arbetade och som bidrog till statsbudgeten. som biståndsbudgeten ökar med har ett beslut om att man vill ha ett nytt ekonomiskt system som inte bygger på ekonomisk tillväxt. Min enkla fråga till biståndsministern gäller ekonomiska politik, som innebär att inte ha någon tillväxt. Om den politiken hade fått råda på utgiftsområde 7, som handlar om att minska fattigdom, bidra till att förbättra situationen för fattiga och förtryckta människor och minska klimatpåverkan, hade det utgiftsområdet ökat eller minskat om vi inte hade haft någon tillväxt ? Jag måste tacka för den frågan. Den ger mig ett alldeles ypperligt tillfälle att förklara vad refererar till när det gäller tillväxtdiskussionen. Det här är inte någon isolerad företeelse för , som man verkar tro i det svenska politiska landskapet. antog ett meddelande kring begreppet cirkulär ekonomi. har också lagt fram en rad rapporter kring ämnet cirkulär ekonomi. The new climate economy var ett initiativ från den förutvarande regeringen där man talar om att frånkoppla ekonomisk tillväxt från resursförbrukning och miljöförstöring. Det här är diskussioner som pågår på universitet och i internationella sammanhang. Och i hjärtat av har man gjort det . Det är ingenting konstigt. Vad vi ser framför oss är en tillväxtekonomi som bygger på cirkulära, materiella flöden och där man inte förbrukar mer än vad jorden kan producera och där man satsar på social tillväxt och kulturell och digital möjlighet till en växande ekonomi. Det här är den enda vägen för mänskligheten. Det är inga konstigheter. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Det är ändå så att vi här i har ett mål om att avsätta av bruttonationalinkomsten för internationellt utvecklingssamarbete för att hjälpa fattiga och förtryckta människor och minska klimatpåverkan i världen. När ekonomin växer och vi har en tillväxt ökar också de medel som vi kan satsa på det här området. Det är inte för inte som vi har kunnat uppnå mer under alliansregeringens period. Vi kan också se, vilket är viktigt, när krisen slår till i vår omvärld: Vad är det då man tvingas dra in på? Jo, det är ekonomiskt utvecklingsbistånd till fattiga länder. Vi vet att EU-snittet är i , utvecklingsbistånd, medan har lyckats upprätthålla som ett av få länder i hela världen tillsammans med , och . Vi kan lämna den frågan. Jag har ytterligare en fråga till statsrådet, och den handlar om vaccinationer för barn. Vi vet att vaccinationsprogrammen är oerhört effektiva, och jag skulle vilja höra biståndsministerns uppfattning när det gäller påfyllningen till Gavi, den internationella vaccinationsalliansen. Hur kommer den att ställa sig? Jag tror att det är oerhört viktigt att nå det femte barnet, så att alla barn i världen får tillgång till de vaccinationer som kan rädda dem från de sjukdomar som vi har kunnat rädda svenska barn från . Jag såg i en artikel i att biståndsministern gav uttryck för, även om hon kanske inte var helt rätt citerad, att dra ned på FN-biståndet och vaccinationsprogrammen. Det gjorde mig orolig. När det gäller vaccinationsbidragen till Gavi har låst upp sig för omfattande bidrag både till den globala fonden mot malaria, tuberkulos och aids och till Gavi. Vi kommer att leva upp till de åtagandena. Mitt uttalande i är det många som refererar till. Det är därför viktigt att framhålla vad som är mervärde i detta läge när vi måste dra ned på biståndet. Jag är den första biståndsministern i historia som måste se var vi kan dra ned. Alla andra biståndsministrar har haft en ökad budget att förhålla sig till. Då måste vi vara väldigt noga med att säga att det är där det inte finns andra givare, där det inte finns andra starka aktörer som kan driva en bra agenda, som vi måste sätta in våra främsta resurser. Det var ett allmänt resonemang i den intervjun. Då kan man säga att vi nästan har femfaldigat Gavi på ett fåtal år, och där är en stor givare . Där finns det också många andra stora givare globalt sett som är med och ger, bland annat stora filantroper. Den största orsaken till sjukdom är fallerade politiska institutioner. Här kan som en stat, och en regering, vara en mycket mer kvalificerad biståndsgivare i de lite svårare processerna än att just betala för vacciner. Men vi är där fortfarande, och vi kommer att fortsätta att ha en mycket hög nivå internationellt sett. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Jag vill börja med att tacka biståndsminister för att hon föredömligt deltar i denna angelägna biståndspolitiska budgetdebatt. Jag betonade också vikten av vaccin i mitt tidigare inlägg. Fyra av fem barn i världen saknar alltså tillgång till de mest grundläggande vaccinerna. Tack vare breda vaccinprogram har barnadödligheten halverats . Jag vill tacka för svaret att nivån kommer att upprätthållas. Jag vill dock säga att det är viktigt med kommunikationen mellan och regeringen, så att vi inte får läsa intervjuer i och försättas i oro över prioriteringarna. Jag vill bara återigen ställa frågan till biståndsministern: vi tolka det svar som biståndsministern gav till som att stödet till vaccinprogrammet Gavi blir oförändrat? Givet den situation där vi måste se över alla utgiftsposter inom biståndsramen kommer Gavi, om man ser på de åtaganden vi har, att behållas oförändrat. Vi kommer fortsatt att vara mycket stora givare i Gavi. Här finns det alltså ingen oklarhet. När det handlar om hur vi ska fortsätta är det klart att regeringen kommer att göra sina prioriteringar utifrån var har ett stort mervärde i förhållande till andra givare. Det finns många givare till Gavi, och det är mycket bra. Det är en väldigt viktig organisation. Det finns dock väldigt många andra viktiga områden där också har ett stort mervärde, och vi måste i tider av prioritering mellan olika anslagsposter sätta oss ned och diskutera och givetvis göra det i samråd med så att vi har en förståelse och en enighet kring dessa frågor. Jag tolkar det som att vi fortsatt ska behöva känna en viss oro för våra prioriteringar när det gäller stödet till vaccinprogrammet Gavi. Jag tycker att det är otroligt relevant, även om man pratar om olika givare, att är en stor givare i de här sammanhangen som handlar om att rädda så sköra liv. När det gäller vaccinering till barn tycker jag inte att det kan finnas någon annan prioritering som är viktigare. Biståndsminister har ett starkt och beundransvärt engagemang för klimatet. Det har vi sett i under den förra mandatperioden. Jag saknar dock ett par tankeled när biståndsminister talar om regeringens klimatsatsningar. Vi är alla överens om vikten av , men det finns en nästan helt förbisedd faktor i klimatdebatten, och det är demokratin. Det finns rankningar över världens grönaste ekonomier. De mäter lite olika och når lite olika resultat, men om man tittar på de 20 eller 30 i topp på listan över de grönaste ekonomierna kommer man uteslutande att hitta demokratier. Visst finns det fog för att misstänkliggöra demokratiers förmåga att ta itu med klimatfrågan, men vi kan ju inte ställa hoppet till diktaturer. Jag vill därför be biståndsministern utveckla hur regeringen ser på kopplingen mellan MR, demokrati, bistånd och förmågan att hantera miljöproblem. Hur kan regeringen bättre stödja MR-försvarare och demokrater med målet att få till stånd en ansvarsfull politik generellt och därmed också en ansvarsfull klimatpolitik? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationellt bistånd Tack, , för frågan! Det illustrerar perfekt det jag försökte säga tidigare, nämligen att allting hänger ihop. Ebolautbrottet i hade aldrig fått sådana allvarliga effekter om det hade funnits stabila institutioner och förtroende mellan medborgarna och deras regeringar, vilket totalt saknades i det här fallet. Sjuka sökte sig inte till sjukvården, för de hade helt enkelt inte förtroende för vården.