bet · H101MJU13 · 2014-03-17 00:00:00 — Likaså instämmer utskottet i regeringens syn på att bör verka för att globala principer för information om farliga ämnen i varor utvecklas inom den internationella kemikaliestrategin SAICM samt fortsätta att driva på för att fler ämnen läggs till existerande konventioner och att internationella konventioner upprättar fullt fungerande efterlevnadsmekanismer. Slutligen ansluter sig utskottet till regeringens uppfattning att svenska myndigheter bör fortsätta att arbeta med att stärka utvecklingsländernas institutioner och lagstiftning på kemikalieområdet och förutsättningar för att genomföra globala överenskommelser. SAICM bör utvecklas i riktning mot en global struktur för att hantera icke-reglerade ämnen. Utskottet, som konstaterar att det pågår ett arbete med de frågor som har lyfts fram i motionerna, föreslår därmed att motionerna 2012/13:MJ207 (V) yrkande 3, 2012/13:MJ455 (S) yrkandena 7 och 8, 2013/14:MJ11 (MP) yrkandena 27 och 28, 2013/14:MJ299 (V) yrkande 19, 2013/14:MJ492 (S) yrkandena 11 och 12 och 2013/14:MJ494 (S) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om regeringen bör verka för att relevant forskning ska kunna användas vid bedömning av farliga ämnen i (MP). Jämför reservation 42 (MP). Regeringen bedömer att forskning som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör stärkas. En analys av forskningen inom området giftfri miljö bör genomföras. Historiskt har en stark forskning inom toxikologi och angränsande områden samt goda kontakter mellan forskningsinstitutioner och myndigheter varit avgörande för det relativt stora inflytande som exempelvis och har haft på utvecklingen av kemikalieregler inom EU och internationellt. Till exempel har utvecklingen av kemikalieregler för svårnedbrytbara organiska miljögifter som PCB och DDT samt kvicksilver och även vissa hormonstörande ämnen möjliggjorts genom en stark forskning på dessa områden. Regeringen anser att en analys av forskning inom miljötoxikologi behövs som en komponent i arbetet för en giftfri miljö. En sådan analys bör bl.a. se över den pågående forskningen och utvecklingen inom följande områden som underlag för en bedömning av forskningsbehov: – grundläggande toxikologisk och ekotoxikologisk kunskap om ämnens miljö- och hälsoegenskaper och mekanismerna bakom dessa, i synnerhet uppmärksammade och mindre kända risker som hormonstörande ämnen, kombinationseffekter, nanomaterial samt frågor kring barn och andra särskilt känsliga grupper – nya test- och screeningmetoder som bl.a. kan sänka kostnaderna för testning och minska behovet av djurförsök samt underlätta testning och screening av hälso- och miljöegenskaper hos ämnen som tillverkas och importeras i små mängder (s.k. lågvolymämnen i Reach) – kartläggning av förekomsten av kemikalier i människors kroppar och i miljön inklusive källor till och spridningen av sådana samt hur halterna varierar över tiden – sambanden mellan exponering för kemikalier och vissa hälsotillstånd respektive miljöförändringar – utformningen av och effektiviteten hos styrmedel och andra metoder för riskminskning – samhällsekonomiska effekter av kemikaliers påverkan på miljön och hälsan respektive av styrmedel och andra riskbegränsande åtgärder. Enligt regeringen bör Formas, i samarbete med och efter samråd med andra berörda myndigheter och forsknings- och utvecklingsfinansiärer, göra en analys av den forskning som bedrivs inom området giftfri miljö och utifrån den analysen bedöma behovet av forskning och utveckling inom området samt vilken inriktning forskningsstödet bör ha. Analysen bör fokusera på miljötoxikologisk forskning men även inkludera forskning och innovation gällande grön kemi. bör särskilt delta i dessa delar. Analysen blir ett viktigt underlag för en bedömning av behovet av ytterligare centrumbildningar för riskbedömning och miljötoxikologi och myndigheters behov av forskningsbaserade undersökningar, analyser samt sammanställningar av existerande studier och publikationer om miljötoxikologi. Enligt kommittéemotion 2013/14:MJ11 (MP) av m.fl. yrkande 24 bör regeringen verka för att all relevant kvalitativ forskning kan tillgodogöras vid bedömning av farliga ämnen i . Snabba testmetoder utan djurförsök bör utvecklas och få användas vid bedömning av farliga ämnen. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö anses vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårast att nå. En viktig orsak till detta är att kunskapen om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper samt deras användning och spridning i miljön är bristfällig. Dessutom uppmärksammar forskningen kontinuerligt nya problemområden, vilka kräver att nya eller modifierade tester, kriterier och styrmedel utformas. Bristen på kunskap försvårar utformningen av mål, strategier, effektiva styrmedel och åtgärder inom kemikaliepolitiken. Ny forskningsbaserad kunskap är ofta avgörande för att åstadkomma regleringar och för att vidta åtgärder för att hantera kemikalierelaterade miljö- och hälsoproblem. Utskottet anser därför att det är positivt att regeringen tänker genomföra en analys av forskningen inom området giftfri miljöforskning. Syftet är att stärka forskning som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet konstaterar att det inom kemikalielagstiftningen ställs krav på företagen att testa och ta fram information om de kemiska ämnen och produkter som de tillverkar eller importerar till EU. Det är dock oftast offentligt finansierad forskning som tar fram kunskap om uppmärksammade eller mindre kända risker och problemområden. Sådan forskningsbaserad kunskap är i sin tur nödvändig för att utveckla och utvärdera nya test- och screeningmetoder liksom kriterier för riskbedömning, vilka är grundläggande för att exempelvis kunna reglera ett nytt effektområde. Kunskap om toxikologiska samband och mekanismer är också grundläggande för att kunna utveckla nya kemiska ämnen med låg giftighet, god nedbrytbarhet och andra från hälso- och miljösynpunkt goda egenskaper, s.k. grön kemi. När det gäller frågan om underlag för bedömning av farliga ämnen i och testmetoder utan djurförsök finns det i den s.k. testmetodförordningen preciserat testmetoder som rekommenderas för registrering av ämnen i Reach. Det uttrycks tydligt i bilaga XI till Reach att även befintliga data från forskning som bedöms vara utförd med tillämpning av en godtagbar nivå av kvalitetssäkring kan användas. I Reach anges att de testmetoder som används vid bedömning av ämnens farlighet regelbundet ska ses över och förbättras i syfte att minska antalet försök på ryggradsdjur och antalet djur som ingår i dem. Även i växtskyddsmedels- och biocidförordningen finns tydliga skrivningar om att minimera antalet djurförsök. I växtskyddsmedelsförordningen anges att användningen av försöksmetoder utan djurförsök och andra riskbedömningsstrategier bör främjas. Så få djurförsök som möjligt bör genomföras med avseende på tillämpningen av denna förordning, och försök på ryggradsdjur bör endast genomföras som en sista utväg. Försök med ryggradsdjur måste ersättas, begränsas eller förbättras, i enlighet med rådets direktiv /609/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål. Utskottet föreslår med detta att motion 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 24 lämnas utan vidare åtgärd. Kemikalier i importerade livsmedel Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att öka möjligheter att ställa krav på importörer att redovisa kemikalier i livsmedel (SD). Jämför reservation 43 (SD). Enligt motion 2013/14:MJ10 av (SD) yrkande 2 bör regeringen ge ökade möjligheter att ställa krav på att importörer ska redovisa vilka kemikalier som finns i importerade livsmedel. Livsmedelslagstiftningen är harmoniserad inom unionen och det finns allmänna regler som livsmedelsföretagare måste följa. Den europeiska livsmedelslagstiftningen har som ett övergripande mål att livsmedel ska vara säkra för konsumenterna och inte äventyra hälsan. Därför har man en mycket omfattande lagstiftning på området som täcker hela kedjan från jord till bord och därmed också inkluderar foder. Reglerna gäller även det som importeras till unionen. Det finns specifika regler för märkning, tillsatser, kemikalier och material i kontakt med livsmedel. Vidare finns det ett kontrollsystem, generella kontrollregler och särskilda specifika kontrollregler för import, där förordning 669/2009 exempelvis innehåller specifika importregler för foder och vissa icke-animaliska livsmedel. Förordning 669/2009 ställer krav på medlemsländerna att bedriva strängare kontroll i vissa fall när man bedömer att det finns risk att hälsofarliga sändningar exporteras till unionen. Den kontrollen är ett komplement till de allmänna kontrollkrav som gäller för livsmedel och foder som släpps ut på marknaden. Syftet med denna strängare kontroll är att göra det möjligt att dels motverka kända eller oförutsedda risker på ett effektivare sätt, dels samla in tillförlitliga övervakningsdata om förekomst och prevalens av oacceptabla resultat av laboratorieanalyser. För att kunna genomföra den kontrollen styrs importen till fastställda införselställen i varje medlemsland. Merparten av de livsmedel som importeras till EU och som konsumeras i kommer till andra medlemsländer först, exempelvis , och då görs importkontrollen där. När det finns regler inom unionen som är till för att skydda hälsan så är utrymmet för de enskilda länderna att besluta om nationella regler begränsat, eftersom lagstiftningen utgår från att skyddet av folkhälsan ska vara på samma höga nivå i hela unionen. I det fallet ska därmed gemensamma regler skydda hela befolkningen i . Däremot kan länder uppmärksamma EU på problem som behöver åtgärdas och exempelvis har genom uppmärksammat att det kan förekomma höga halter av vissa metaller i barnmat. När det gäller frågor som exempelvis hormonstörande ämnen och kombinationseffekter så pågår arbete inom unionen och internationellt för att öka kunskapen här är internationellt samarbete helt nödvändigt för att komma framåt. Det är således företagen som har ansvaret för att livsmedel som släpps ut på marknaden är säkra för konsumenterna, och det finns omfattande krav på vilken information som ska ges till konsumenterna när det gäller förpackade livsmedel. kommer den nya förordningen om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna att börja tillämpas. Lagstiftningen ställer vidare krav på att medlemsländerna har resurser att avsätta för offentlig kontroll. utfördes 63 560 offentliga kontroller av kommunerna och . Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:MJ10 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förbud mot blyhagel och fiskesänken med bly, förbud mot perkloretylen och spillskydd. Jämför reservationerna 44 (MP, V) och 45 (MP). I kommittéemotionerna 2013/14:MJ299 (V) yrkande 9 i denna del, 2012/13:MJ207 (V) yrkande 10 i denna del, båda av m.fl., och 2013/2014:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 6 föreslås att det förbud mot blyhagel som skulle ha införts bör införas. I det sistnämnda motionsförslaget vill man också förbjuda fiskesänken med bly eftersom dessa precis som blyammunitionen bidrar till blyförgiftning hos sjöfåglar och eftersom det finns fullgoda alternativ. Enligt kommittémotion 2013/14MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 7 bör ett totalförbud mot perkloretylen införas. Perkloretylen är ett miljö- och hälsoskadligt lösningsmedel. Det är förbjudet i konsumentprodukter men är fortfarande tillåtet i kemtvättar, trots att det numera finns alternativ som är betydligt bättre ur miljösynpunkt. I motion 2013/14:MJ280 av (S) förordas en översyn av de gällande reglerna för att införa speciella lagregleringar kring spillskydd. Motionären menar att det saknas krav i lagstiftningen på att förebygga och sanera dagligt spill. Blyammunition och bly i fiskesänken Utskottet har behandlat frågan om blyammunition, (bet. 2010/11:MJU15). I det sammanhanget hänvisade utskottet till sitt betänkande 2008/09:MJU16 i vilket man framförde att regeringen planerade ett totalförbud mot jakt med ammunition som innehåller blyhagel och mot yrkesmässig saluföring och överlåtelse av sådan ammunition samt ett förbud mot jakt med kulammunition som innehåller bly med vissa undantag. Förbudet skulle träda i kraft . Totalförbudet mot blyammunition genomfördes dock inte. Eftersom det ännu inte finns någon lämplig blyfri ammunition för alla jaktsituationer anförde utskottet att det inte går att genomföra ett totalförbud för blyammunition. infördes i stället nya regler i 14 a–d §§ förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. Reglerna innebär ett fortsatt förbud mot patroner laddade med blyhagel vid som inte är jakt, med några undantag, jakt på våtmarker och vid jakt över grunda delar av öppet vatten. Blyhagel får användas i vissa fall om det med hänsyn till syftet eller säkerheten vid användningen inte finns något godtagbart blyfritt alternativ. I övrigt får blyammunition användas så länge det saknas ett godtagbart alternativ. När det gäller bly i fiskesänken vill utskottet uppmärksamma att bly i fiskeredskap har uppmärksammats i en rapport från Kemikalieinspektionen och . I rapporten föreslogs åtgärder för att begränsa blyinnehållet i sportfiskeredskap samt i fiskeredskap för yrkes- och husbehovsfiske. Enligt har agerat inom EU genom att Kemikalieinspektionen har tagit fram ett underlag inom ramen för Reachförordningen som syftar till att förbjuda användning av bly i konsumentartiklar, t.ex. fiskesänken. Underlaget skickades in och expertkommittén under Echa har behandlat frågan respektive . I rapporterna föreslår dock inte att fiskeredskap ska omfattas av Reachbestämmelserna. Detta innebär enligt att det kan bli aktuellt för att reglera frågan på nationell nivå. När det gäller frågan om blyammunition finner utskottet inte något skäl att nu ändra sitt tidigare ställningstagande. Utskottet utgår från att regeringen följer frågan om såväl blyammunition som bly i fiskesänken och att den återkommer till när det finns ytterligare underlag. Utskottet föreslår därmed att motionerna 2012/13:MJ207 (V) yrkande 10 i denna del, 2013/14:MJ299 (V) yrkande 9 i denna del och 2013/2014:MJ11 (MP) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd. Det finns ett förbud finns mot tetrakloretylen, vilket är detsamma som perkloretylen i konsumentprodukter enligt förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. I förordningen framgår det att kemiska produkter som helt eller delvis består av metylenklorid, trikloretylen eller tetrakloretylen inte får saluhållas eller överlåtas till konsumenter för enskilt bruk (5 §). Detta innebär att yrkesmässig användning är tillåten. Enligt är det inte aktuellt med någon EU-gemensam begränsning av användningen av perkloretylen. Däremot finns ämnet upptaget på CoRAP-listan dvs. ämnet är föremål för en ämnesutvärdering av dess hälsoeffekter. Utredningen görs av och påbörjades . Målet med en sådan utvärdering är att klargöra om tillverkningen eller användningen av ett kemiskt ämne utgör en hälso- eller miljörisk. Därmed föreslår utskottet att motion 2013/14MJ11 (MP) yrkande 7 lämnas utan vidare åtgärd. I 2 kap. finns allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som ska följas av verksamhetsutövare för att undvika skador på människors hälsa eller miljön. Bland annat ska verksamhetsutövaren ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa eller miljön mot skada och olägenhet. I finns vidare bestämmelser som ställer krav på den dagliga driften av miljöfarliga verksamheter och som också omfattar olika former av spill. Bestämmelserna om krav på egenkontroll innebär att den som bedriver en verksamhet som kan medföra olägenheter för människors hälsa eller miljön ska fortlöpande planera och kontrollera verksamheten för att motverka eller förebygga sådana verkningar. Den som bedriver sådan verksamhet ska också genom egna undersökningar eller på annat sätt hålla sig underrättad om verksamhetens påverkan på miljön. För att skydda människors hälsa och miljö gäller krav på tillstånd för att bedriva vissa miljöfarliga verksamheter. Ett tillstånd som lämnas till en verksamhet ska i förekommande fall innehålla bl.a. bestämmelser om villkor om utsläpp och bästa möjliga teknik som behövs för att hindra eller begränsa skadlig påverkan på grund av föroreningar samt de övriga villkor som behövs för att förhindra skada på eller olägenhet för omgivningen. Tillståndet ska också innehålla de villkor som behövs i fråga om hanteringen av kemiska produkter i verksamheten om hanteringen kan medföra olägenhet för den yttre miljön. Den som bryter mot sitt tillstånd eller som släpper ut ett ämne som typiskt sett eller i det enskilda fallet medför eller kan medföra en förorening som är skadlig för människors hälsa, djur eller växter i en omfattning som inte har ringa betydelse begår ett brott och ska ställas till ansvar. Tillsynsmyndigheterna har vidare en viktig uppgift när det gäller att se till att regler efterlevs. Enligt Miljdepartementet är nuvarande regler tillräckliga inom detta område och det behövs därför ingen särskild reglering. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:MJ280 (S). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. , punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 4. Grön kemi, dvs. miljöanpassade kemikalier från förnybara råvaror i stället för oljebaserade råvaror, är en viktig del i en hållbar kemikalieproduktion och kemikalieanvändning. Vi anser att detta område behöver utvecklas mer och föreslår, i likhet med Kemikalieinspektionen, att möjligheten att inrätta ett svenskt kemikalieinstitut utreds. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärdsplan, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:MJ9 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 1. Vår närmiljö är fylld av kemikalier. Kemikalierna spelar inte sällan en avgörande roll i att förbättra våra liv, exempelvis som beståndsdelar i läkemedel. är det av yttersta vikt att alla risker med kemikalier minimeras och kontrollen effektiviseras. bedömer att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är mycket svårt att nå och att tillräckliga styrmedel saknas. Kemikaliepolitiken är i stort sett helt beroende av gemensamma regler i EU. Miljömålsberedningens betänkande Minska riskerna med farliga ämnen föreslog nya delmål för miljömålet Giftfri miljö som innebär ett mer aktivt svenskt arbete för att skärpa kemikalielagstiftningen i EU. Samtliga partier i beredningen stod bakom betänkandet. Regeringen valde emellertid att delvis modifiera beredningens förslag. När nu regeringen lägger sina förslag till åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är det kvar innan miljökvalitetsmålet ska vara uppnått. När förslaget väl kommer är åtgärderna otillräckliga, och det är uppenbart att regeringens samlade strategi inte räcker för att nå målet. Regeringen bör därför återkomma med ytterligare en samlad åtgärdsplan för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Åtgärdsplanen bör innefatta nationella förbud och begränsningar av kemikalier som man bedömer att EU inte kommer att reglera inom rimlig tid för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö till 2020. Detta bör ges regeringen till känna. Ekonomiska styrmedel och skatter, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 11. Kemikalieinspektionen har presenterat förslag på ekonomiska styrmedel för att minska kemikalieexponeringen i vardagen. Det handlar om en skatt på flera vanliga kemikalier, men i propositionen om regeringens kemikaliepolitik saknas sådana förslag. I stället tillsätter regeringen en märklig utredning. Direktiven är för snäva och defensiva. Utredningen ska i för hög utsträckning upprepa det arbete som redan har gjorts av Kemikalieinspektionen (rapport 1/13 När kan ekonomiska styrmedel komplettera regleringar inom kemikalieområdet?). Utredningen ska analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan ha i att minska förekomsten av farliga ämnen. I har vi en lång erfarenhet av att använda ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, och vi vet att det fungerar. Svenska skatter på farliga ämnen används dessutom som förebild världen över. Ett sådant exempel är den svenska koldioxidskatten. Även i andra länder finns skatter av den typen som Kemikalieinspektionen efterlyser i sin rapport. Utredningen får enligt direktiven föreslå skatter på olika områden. Enligt vår uppfattning borde utredningens fokus i stället ligga på konkreta förslag på skatter på farliga ämnen, t.ex. genom att bygga vidare på Kemikalieinspektionens förslag. Med regeringens upplägg riskerar värdefull tid att förspillas. I den tidigare nämnda rapporten finns förslag om skatter på kemikalier i en rad konsumentprodukter. Det finns vissa principiella frågor som kan utredas närmare. Det är t.ex. viktigt att slå fast att syftet med skatter på farliga ämnen är att användningen ska undvikas. Regeringen bör därför ta fram tilläggsdirektiv som ger utredningen i uppdrag att skyndsamt ta fram konkreta förslag enligt ovan. Ambitionen bör vara att dessa ska kunna införas i samband med budgetpropositionen . Vi anser också att i väntan på att den föreslagna EU-strategin för kadmium beslutas och ger effekt bör skatten på kadmium i handelsgödsel, som regeringen har tagit bort, återinföras. Den fungerade i praktiken som ett gränsvärde på kadmium. Den bör kunna införas omgående utan alltför stort utredningsarbete. Detta bör ges regeringen till känna. Skatt på bekämpningsmedel, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 19. Kemikalieinspektionens statistik visar att användningen av kemiska bekämpningsmedel har ökat i det svenska jordbruket , och kom ännu en larmrapport om bekämpningsmedel i grundvattnet. Det kan befaras att dricksvatten förorenas, särskilt på landsbygden där man får vatten från egen brunn. Bekämpningsmedelsrester förekommer också i vår mat. Vi anser att skatten på bekämpningsmedel bör skärpas och differentieras med hänsyn till farlighet för miljö och hälsa. Därutöver bör undantaget från bekämpningsmedelsskatt på träskyddsmedels tas bort. Detta bör ges regeringen till känna. , punkt 7 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 15 och 17. Vi anser att regeringen bör dra tillbaka förslaget att lägga ner så att projektet skola kan fortsätta. På flera ställen i propositionen lyfts projekt skola fram som en förebild. Den offentliga upphandlingen är ett viktigt verktyg för att få fram giftfria varor – varor som sedan kan bli tillgängliga även på konsumentmarknaden och till och med sätta i gång dynamiska processer. Det klassiska exemplet är klorfritt papper.