bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Vi anser exempelvis att ett totalt förbud bör införas för bisfenol A i EU. EU bör också inleda ett arbete med att förhindra att farliga ämnen används i textilier. Vidare bör användningen av bekämpningsmedlet parakvat stoppas internationellt. bör inom EU verka för detta. Vi vill påminna regeringen om tillkännagivande i frågan (bet. 2010/11:MJU15). Mängden tungmetaller måste minska i naturen, och då krävs att färre tungmetaller används i industriproduktionen. Särskilt bör föremål som riskerar att hamna i naturen vara fria från tungmetaller. Vi menar att regeringen på detta område behöver ta initiativ i EU för att få till stånd en skärpning av den gemensamma lagstiftningen så att användningen av tungmetaller fasas ut. , det s.k. Göteborgsprotokollet, innebär en minskning av svaveldioxidutsläppen i till 2020 jämfört med . Inom EU kommer ett nytt takdirektiv med utsläppskrav på både svaveldioxid och kvävedioxid att vara klart . bör här vara drivande för tuffa mål. menar att det för att få till stånd ytterligare utsläppsbegränsningar i EU krävs ett strategiskt aktivt arbete. Vi anser att regeringen ska ta fram en plan för en sådan aktiv strategi. arbetar med ett underlag till en sådan strategi. Tydliga åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen och utsläpp av svavel, kvävedioxider och partiklar från sjöfarten. EU har beslutat om implementering av IMO:s konvention om förebyggande av föroreningar från fartyg (Marpol), det s.k. svaveldirektivet. Det går att hitta en långsiktig lösning på frågan där både basindustrins konkurrensvillkor och miljökraven går att förena. Sjöfarten måste fortsätta att minska sina svavelutsläpp precis som andra branscher, och samma tuffa krav måste ställas på samtliga fartyg. Vi är därför kritiska till den insats som gjorde i framtagandet av svaveldirektivet eftersom en del av EU fick lägre krav, vilket drabbar den gemensamma marknaden. Beträffande havsmiljön bör inom EU arbeta för att en internationell konvention eller motsvarande om hållbar havsförvaltning kommer till stånd för att få ett slut på dagens ohållbara plundring av havets resurser. Vidare bör det skräpet, som är ett stort miljöproblem, uppmärksammas. Fiskare bör, som skett inom projektet the North Sea, kunna lämna det avfall de fått i sina fiskeredskap avgiftsfritt i hamn. Ett sådant system kan uppmuntra fiskebåtar att forsla skräpet till hamn i stället för att låta det gå tillbaka i havet. Vi måste börja se problemet med marint skräp som en gemensam EU-angelägenhet eftersom skräpet genereras i ett land men drabbar ett annat. Regeringen bör verka för att det inom EU tas fram ett gemensamt program för rena kuster. I samband med partsmötet inom konventionen om biologisk mångfald togs viktiga steg mot IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and ). Detta är ett forskarsamarbete inom området. Ett motsvarande samarbete på området grön ekonomi skulle vara av stort värde. bör vara drivande för dessa frågor i EU. Miljö-, energi- och klimatpolitik, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U13 yrkandena 6–8 och avslår motionerna 2013/14:U11 yrkande 15 och 2013/14:U12 yrkandena 35–39. När det gäller klimatet krävs bindande mål för minskade utsläpp av växthusgaser. I EU, precis som i , görs detta bäst genom att införande av ett klimatpolitiskt ramverk med en stabil och långsiktig klimatpolitik med tydliga spelregler. Ett klimatpolitiskt ramverk innebär att all EU:s politik måste följa de mål som EU sätter för minskade utsläpp av växthusgaser. ska sätta successiva mål för EU:s minskade utsläpp så att utsläppen är nära noll 2050. anser att målet till 2030 ska vara att minska utsläppen inom EU, jämfört med nivåer. ska innehålla bindande utsläppstak, tydliga regler och en oberoende kontroll. Miljö-, energi- och klimatpolitik, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U12 yrkandena 35–39 och avslår motionerna 2013/14:U11 yrkande 15 och 2013/14:U13 yrkandena 6–8. När det gäller det klimat- och energipolitiska ramverket är det för en central uppfattning att eventuella bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser inte får äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. Det är nödvändigt att åtaganden inom EU i stället kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå. Vi anser det vara av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i den utsträckningen att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik (s.k. koldioxidläckage), till länder med andra miljöhänsyn eller till länder där arbetsrätt och mänskliga rättigheter åsidosätts. Mot bakgrund av att koldioxidutsläppen ökar markant på andra håll i vår omvärld anser vi att det bör göras en djupare konsekvensanalys av förhållandet att en ambitiös klimatpolitik ensidigt förs i en begränsad del av världen. EU står trots allt bara för av världens utsläpp. I resten av världen ökar utsläppen med motsvarande ett helt EU på mindre än . tycker därmed att regeringen i förhandlingarna om den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att medlemsstaternas åtaganden ska kunna justeras till faktiska internationella avtal som omfattar alla världens stora utsläppare som , , , och . EU kan mycket väl ta en ledande roll i internationellt samarbete som rör utsläpp av växthusgaser. Att EU ska gå före och ställa markant hårdare krav på medlemsstaternas industri i förhållande till den globala marknaden ser vi dock som långsiktigt ohållbart. vänder sig således mot att och EU ensidigt beslutar om väsentligt större utsläppsminskningar av klimatgaser än vad som nås i internationella avtal. är i det stora hela inte någon signifikant aktör, och även om länder skulle nå nollutsläpp är den reella effekten på de globala utsläppen högst begränsad. har angett att vi tycker att markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (Land Use Land- Use Change and Forestry, LULUCF) ska ingå i medlemsstaternas mål om utsläpp av klimatgaser. Dock ser vi det som märkligt om medlemsstaterna efter förhandlingar endast kan tillgodoräkna sig nya förändringar av markanvändningen. Utgångspunkten måste givetvis vara att fastställa nationernas faktiska nettoutsläpp med markanvändningen inkluderad och sedan utgå ifrån dessa nya siffror i samtliga beräkningar. Miljö–, energi– och klimatpolitik, punkt 16 – motiveringen (V) av (V). Det svenska agerandet inför EU:s klimat- och energimål till 2030 innebar ännu en missad möjlighet för att verka för att EU ska föra en mer ambitiös klimat- och energipolitik. Regeringen har spelat en passiv roll och när den till slut presenterade den svenska positionen innebar det inte någon ambitionshöjning av EU-förslaget. Regeringens främsta bidrag var att EU-länderna skulle kunna göra stora uppköp av billiga och osäkra utsläppskrediter i andra länder. Att köpa utsläppskrediter kommer inte att leda till omställning i vare sig eller . Vi delar analys att politiskt uppsatta målsättningar ska göras helt och hållet inhemskt, utan uppköp av internationella krediter med oklar klimat- och miljönytta. Det är också en stor besvikelse att regeringen inte lade fram konkreta och ambitiösare mål för förnybar energi och energieffektivisering. behöver länder som går före och tar klimatansvar. Därför har föreslagit följande mål: EU ska ha nollutsläpp , och all energiproduktion ska då vara förnybar. Till 2030 vill att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med och att minskningarna ska göras inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. Och vi vill ålägga alla verksamheter att energieffektivisera sin verksamhet . har också föreslagit en grundläggande reform av EU:s handelssystem med utsläppsrätter, EU ETS. ser också att det behövs kompletterande åtgärder på EU-nivå och det nationella planet för att minska utsläppen från t.ex. transportsektorn och jordbrukssektorn, och vi skulle önska att regeringen hade tydligare förslag på området. Vidare oroas av EU:s agerande mot det svenska elcertifikatssystemet. har granskat elcertifikatssystemet för förnybar energi. beslutade generaladvokat (573/12) att det svenska systemet med elcertifikat för förnybar el strider mot EU:s princip om fri rörlighet för varor och tjänster. Om svenska företag har rätt till elcertifikat måste andra europeiska företag också ha det, i det här fallet ett åländskt företag. Om generaladvokatens beslut skulle gå igenom i den högsta instansen, , skulle det sannolikt få helt förödande konsekvenser för vårt elcertifikatssystem och därmed utbyggnaden av den viktiga förnybara energin. Här anser vi att regeringen måste göra allt den kan för att försvara elcertifikatssystemet, som varit ett mycket framgångsrikt medel i utbyggnaden av den förnybara energin. Trafikfrågor, punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U12 yrkandena 29–32. Utbyggnad av bredbandsinfrastruktur är en viktig åtgärd för att stärka den digitala inre marknaden. Åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät välkomnas av , men vissa betänkligheter finns eftersom flera av förslagen i förordningen är komplexa och dessa skulle komma att påverka liksom kräva ändringar i ett flertal författningar. Mot ovanstående bakgrund ifrågasätter vi lämpligheten i kommissionens val av regleringsform. En förordning förutses per definition bli direkt tillämplig i medlemsstaterna, och som angetts förefaller kommissionens förslag medföra behov av ett antal ändringar i nationell lagstiftning. Den föreslagna EU-regleringen bör därför ske i direktivform i stället för i form av en förordning. Vi anser vidare att förslagen i förordningen i vissa delar är omfattande och ingripande, främst vad avser markägares rättigheter och skyddet för äganderätten. Kommissionen föreslår att Europeiska järnvägsbyrån (ERA) ska få utökade befogenheter, bl.a. för godkännande av järnvägsfordon samt utfärdande och återkallelse av säkerhetsintyg för järnvägsföretag. Kommissionen vill också konkurrensutsätta tilldelning av järnvägsavtal för inhemsk persontrafik på järnväg. motsätter sig ovanstående med hänvisning till att merparten av järnvägsfordonen endast verkar inom en medlemsstat vars nationella tillsynsmyndigheter även i fortsättningen ska godkänna fordonen. Vi anser även att det är de nationella myndigheternas uppdrag att hantera avtal om allmännyttig järnvägstrafik. Ett genomförande av ett gemensamt europeiskt luftrum bör kräva åtgärder på EU-nivå, men förslagen innebär att viss makt överförs från medlemsstaterna till kommissionen. Kommissionen får därmed utökade befogenheter, främst genom möjligheten att utfärda delegerade akter. De föreslagna förändringarna innebär bl.a. nya bestämmelser för rekrytering av personal till de nationella myndigheterna, att nya samarbetsformer mellan de nationella myndigheterna i form av nätverk ska införas, att kommissionens makt för att utnämna nätverksförvaltare stärks och att kommissionen lättare ska kunna kräva korrigeringsåtgärder i de prestationsplaner som medlemsstaterna har upprättat. EU:s institutioner, punkt 18 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U12 yrkandena 1, 2 och 9 samt avslår motionerna 2012/13:U306 yrkande 58, 2013/14:U11 yrkande 1, 2013/14:U13 yrkandena 13 och 16–18 samt 2013/14:U303 yrkandena 66 och 70. anser inte att det är rätt eller rimligt att EU:s lagar står över de lagar som stiftas av , folkets företrädare. Svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta utan röstade ja till medlemskap i ett helt annat EU än vad unionen utvecklats till . var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk, framgångsrik välfärdsstat med stark export, högkvalitativa produkter och tjänster, hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan ett överstatligt EU vars lagar gäller över våra egna. Vi anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att ska lämna den överstatliga unionen för att i stället ha ett mellanstatligt avtal som garanterar frihandelsområdet och andra aspekter där alla länder har ett gemensamt intresse att samarbeta, exempelvis omkring brottsbekämpning, miljö och gränskontroll. När ett sådant alternativ är framförhandlat vill vi ge svenska folket möjlighet att säga sitt i en ny folkomröstning där man får säga sitt om medverkan i en överstatlig union. Vad gäller kommittéförfarandet och delegerade akter oroar det att Lissabonfördraget gett långtgående normgivningsmakt till kommissionen, en makt som anser hör hemma hos medlemsstaterna. Mycket av det som kommissionen numera kan besluta om och som göms bakom tekniska anpassningar till Lissabonfördraget är i själva verket betydande överflyttningar av makt till . anser att regeringen ska tillse att deras representanter i Coreper motsätter sig ytterligare utnyttjanden av den delegerade makten. Sådana flagranta överflyttningar av normgivningsmakt ska inte heller ske genom s.k. A-punkter. Varje enskild möjlighet för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter bör diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. Utbildnings- och kulturfrågor, punkt 19 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U12 yrkandena 25–27, 40 och 41. Enligt uppfattning syftar EU-samarbetet inom Horisont 2020 till att styra utbildningsväsendet på ett mycket omfattande sätt. Det berör problem som att skolelever kommer efter i sin utbildning och åtgärder mot att vissa elever hoppar av gymnasiet. Vissa delar av Horisont 2020 ska också vara öppet för tredjeländer, som alltså ska få del av EU-avgiften. Generellt vill att EU:s forskningsmedel ska stanna inom EU, med undantag för viss finansiering av briljanta gästforskare. Hela ska satsas på sociala utmaningar och hela programmet är budgeterat till , vilket är en enorm kostnad. Horisont 2020 innehåller många bra reformer och förslag, men en del av dessa genomförs bäst på nationell nivå. Kostnaderna som är beräknade för detta stora program är direkt oacceptabla. Satsningar bör enbart göras på excellens, dvs. på de främsta forskningscentrumen, för att få bästa möjliga resultat av avsatta medel. Kulturpolitiken bör återgå till att vara ett område som uteslutande hanteras av de nationella, regionala och lokala parlamenten. bör kulturpolitiken bedriva med respekt för skattebetalarnas pengar, subsidiaritetsprincipen och nationernas kulturella särarter. EU:s kulturpolitik används som ett verktyg för att ovanifrån försöka skapa en artificiell europeisk identitet som inte efterfrågas av medborgarna. Program som syftar till bevarandet av kulturell särprägel främjar i stället kulturell utslätning. Programmen prioriterar även rörlighet och dialog över gränserna i stället för kulturen i sig. Således framstår det som om rörligheten och det gränsöverskridande samarbetet är egennyttiga ändamål och inte kulturen. Såvitt avser programmet Ett för medborgarna kan konstatera att utgångspunkten för programmet innebär en föraktfull inställning till en stor del av EU:s medborgare. Grundbulten i programmet är tanken att om EU informerar medborgarna om EU:s förträfflighet kan dessa välinformerade individer knappast inta en EU-kritisk hållning. anser att detta är ett tankefel. Mer information om EU:s institutioner torde närmast leda till ett folkligt upprop om EU:s avskaffande. Men det är ändå föraktfullt att inte ta farhågorna och skepsisen hos en stor del av medlemsstaterna på allvar. anser att regeringen bör verka för att programmen Det kreativa och Ett för medborgarna formas om så att de verkligen används för att bevara de nationella identiteterna och varje medlemsstats kulturella särart. EU:s marknadsföring av sin egen förträfflighet bör heller inte genomföras inom gränser. Det faktum att starka krafter inom unionen verkar för att delar av idrottspolitiken ska lyftas upp på överstatlig nivå är mycket oroväckande. Det är än mer oroande att EU presenterar rådsrekommendationer på idrottens område och därigenom anger hur och svenska ideella föreningar ska anordna och organisera idrotten. Detta belyser såväl det generella problemet med tvingande överstatlighet som det faktum att idrottslivet i de europeiska länderna är organiserat på helt olika sätt och att det därför inte är möjligt att med bibehållen kvalitet pressa in alla länder i samma form. Regeringen bör kompromisslöst arbeta för att idrottspolitiken ska förbli en nationell angelägenhet. Asyl, migration och visering, punkt 9 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Det övergripande målet måste vara att EU genom en harmonisering av asylpolitiken ska kunna öka sin kapacitet att ta emot flyktingar och andra skyddsbehövande. tar ett stort ansvar för detta. Det är emellertid inte rimligt att det bara är och som ger t.ex. de syriska flyktingarna skydd. Alla EU:s medlemsstater måste ta sitt ansvar. bör därför under genomförandefasen av det gemensamma europeiska asylsystemet vara en pådrivande kraft för ett humanitärt asylsystem som ger skydd och skapar stabilitet i en alltmer globaliserad värld. Dessutom måste asylsökande få en rättvis och rättssäker behandling oavsett vilket EU-land de kommer till, och mänskliga rättigheter måste respekteras. Det gemensamma asylsystemet måste bygga på tillit mellan länderna, och regeringen bör kraftfullare inom EU markera det gemensamma ansvarstagande som måste finnas. bör även agera med kraft för ett solidariskt mottagande av vidarebosatta på en hög nivå. Sysselsättningspolitik, arbetsmiljö, punkt 12 (SD) (SD) anför: De europeiska arbetsmarknaderna är nära sammanflätade och de europeiska länderna är på många sätt ömsesidigt beroende av varandra. vill verka för ett stort mått av dialog och erfarenhetsutbyte mellan och de övriga europeiska länderna när det gäller sysselsättnings- och arbetsmarknadsfrågor. bör lägga stor vikt vid insatser för att dela med sig av sina egna erfarenheter och lära av andra i syfte att kunna undvika deras misstag och upprepa deras framgångar. grundläggande och principiella uppfattning är dock att alla former av styrning och beslutsfattande inom det arbetsmarknadspolitiska området bör vara en uteslutande nationell angelägenhet. Tyvärr är fortfarande ensamma i om att konsekvent, i både ord och handling, hävda denna ståndpunkt. Trots utfästelser från övriga partier om att till varje pris värna den svenska modellen, fortsätter de den gradvisa processen mot att på olika sätt flytta in allt fler delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken i EU-systemet. De långsiktiga konsekvenserna av att bevilja den alltmer federalistiska unionen ett ökat tillträde till och en ökad kontroll över den svenska arbetsmarknadspolitiken kan inte överblickas. Beslut i denna riktning är därför oansvariga och demokratiskt tvivelaktiga även när det gäller till synes behjärtansvärda initiativ såsom ungdomsgarantin, Euresprogrammet m.m. förhoppning är att ska bromsa all vidare överföring av makt och kontroll över den svenska arbetsmarknadspolitiken till EU och i stället påbörja en process mot maktåtertagande och ökat nationellt självbestämmande. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:115 Verksamheten i Europeiska unionen . 2013/14:U11 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnittet Inledning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EU som utrikespolitisk aktör och i avsnittets underavsnitt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om äktenskap och registrerat partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skatt på finansiella transaktioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ideella föreningar också i fortsättningen ska vara momsbefriade. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nedsatt moms på e-böcker och nedladdningsbara ljudböcker. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att kommissionens förslag till ett nytt sparandedirektiv genomförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att och måste ställas under gemensamt europeiskt tryck i fråga om både antibedrägeriavtal och informationsutbyte i skattefrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och noga bör följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken och verka för förbättringar av standardavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och ska verka för en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom informationsutbyte. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatteredovisningen i alla länder bör öppnas upp genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handels- och investeringsavtalet TTIP mellan och EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättsliga och inrikes frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om jordbruk, livsmedel och fiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om miljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ny politik för fler jobb. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att måste stå upp för jämställdheten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konkurrens med kompetens – inte med låga löner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ordning och reda på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätten till en god arbetsmiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om starka kollektivavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om närings- och industripolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om försvarsindustrin. 2013/14:U12 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 1, om att regeringen ska verka för en omförhandling så att lämnar det överstatliga EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 1, om folkomröstningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 2, om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 2, om att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 2, om att regeringen ska presentera ett förslag till ett nationellt reformprogram för genom en särskild skrivelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen, del 2, om krav på nya länder vad gäller medlemskap i eller kandidatstatus för något land.