bet · H101UU20 · 2014-05-28 00:00:00 — 2013/14:UU20 Biståndspolitisk plattform I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform, följdmotioner till skrivelsen och en motion från den allmänna motionstiden . Med utgångspunkt från den biståndspolitiska plattform, som har beslutats av regeringen, och från motionerna, behandlar utskottet frågor om biståndets uppgift och inriktning, biståndspolitiska mål samt effektivitet och resultatinriktning i biståndet. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna och att motionerna avslås. I ärendet finns 22 reservationer (S, MP, SD och V) och 2 särskilda yttranden (S, MP, SD och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:U17 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:U18 av m.fl. (MP) yrkande 6. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) Koppling till millenniemål och PGU 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkandena 13 och 14. Reservation 4 (S, MP, V) Sociala och ekonomiska rättigheter 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:U310 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) Perspektiv, målgrupper, prioritering 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkandena 4–6, 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 4 och 9, 2013/14:U17 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:U310 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 6. Reservation 6 (S, MP) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 9 (SD) Enprocentsmål, klimatfinansiering, ekosystem 2013/14:U18 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 3. Reservation 10 (MP, V) 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkandena 7, 9 och 10. Reservation 11 (S, V) 2013/14:U18 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 12 (MP, V) System för social välfärd och skatter 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 13 (S, V) Miljömässig hållbarhet och klimatanpassning 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 14 (MP, V) 2013/14:U18 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 15 (S, MP, V) 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:U310 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 5. Reservation 16 (SD) Reservation 17 (V) Könsrelaterat våld, människohandel 2013/14:U310 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 18 (SD) 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 19 (SD) 2013/14:U15 av m.fl. (V) yrkande 3, 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2013/14:U17 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:U18 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 20 (S, MP, V) Reservation 21 (SD) 2013/14:U16 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 22 (SD) lägger skrivelse 2013/14:131 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (FP), (KD), (SD), (V) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform. I betänkandet behandlas också följdmotioner till skrivelsen och en motion från allmänna motionstiden . Av skrivelsen framgår att ett utkast till skrivelsen har remissbehandlats och att den slutliga skrivelsen är utarbetad med hänsyn till remissvaren. Målet för politik för global utveckling (PGU) är att bidra till en hållbar global utveckling. Detta mål, som fastställdes vid beslut om den svenska politiken för global utveckling (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112), har därmed legat fast i drygt . globala utvecklingspolitik ska bidra till att uppnå FN:s millenniemål och innebära en samstämmighet och samverkan mellan politikområden. Den svenska politiken för global utveckling präglas av två perspektiv som ska vägleda regeringens arbete: fattiga människors perspektiv på utveckling och ett rättighetsperspektiv. Regeringen beslutade att en ny modell för förstärkt resultatstyrning skulle gälla för genomförande av det svenska utvecklingssamarbetet. Modellen syftade till att öka kvaliteten och effektiviteten i svenskt utvecklingssamarbete genom att regeringens styrning skulle förtydligas och information om det svenska utvecklingssamarbetets resultat systematiskt skulle tas fram och bedömas och analyseras mot uppställda mål. Modellen tillämpades fr.o.m. , då den baserades resultatredovisning. I och med regeringens beslut om den biståndspolitiska plattformen upphävdes regeringsbeslut om en modell för förstärkt resultatstyrning. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera tillämpningen av regeringens modell för förstärkt resultatstyrning i utvecklingssamarbetet och lämna förslag på hur styrningen av utvecklingssamarbetet kunde förbättras. Statskontoret redovisade uppdraget (rapport 2011:25). I budgetpropositionerna (prop. 2012/13:1 utg.omr. 7 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 7), som utrikesutskottet behandlade i betänkandena /13:UU2 och 2013/13:UU2, informerade regeringen om sin avsikt att besluta om en biståndspolitisk plattform som ska ersätta en stor del av gällande styrdokument. Syftet uppgavs vara att förtydliga regeringens biståndspolitiska inriktning och ytterligare fokusera det svenska biståndet, vilket enligt regeringen skulle förbättra förutsättningarna för regeringens biståndspolitik ska få genomslag. Regeringen klargjorde också sin avsikt att informera om den biståndspolitiska plattformens innehåll i form av en skrivelse. Utskottet såg i betänkande 2013/14:UU2 positivt på regeringens planer på att presentera den biståndspolitiska plattformen i form av en skrivelse. beslutade regeringen om riktlinjer för resultatstrategier, som är ett sammanhållande instrument för att styra internationella bistånd. Riktlinjerna tillämpas för strategier för både länder och regioner samt inom samarbetet med och genom multilaterala organisationer och tematiskt inriktad biståndsverksamhet. Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Detta mål fastställdes av som efter förslag från utrikesutskottet beslutade om en ändring av regeringens förslag till mål för utgiftsområdet. Utskottet menade att ett övergripande mål för utgiftsområdet ska ge uttryck för att biståndet ska bidra till fattigdomsminskning och utveckling genom att främja samhällssystem utan förtryck och fattiga människors förutsättningar att med egna resurser förbättra sina livsvillkor. Utskottet ansåg att målformuleringen förtydligar fattigdomsbegreppet och rättighetsaspekten (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2 mom. 1, rskr. 2013/14:127). I skrivelsen redogör regeringen för den biståndspolitiska plattform, som beslutades . Regeringen redovisar sin övergripande biståndspolitiska inriktning, sina prioriteringar och de principer och värderingar som ska vägleda svenskt bistånd. Vidare redogörs för biståndets inriktning i form av en målhierarki för biståndet och resultat som biståndet ska bidra till att uppnå. Sex biståndspolitiska delmål slås fast och till vart och ett av dessa anger regeringen vilka resultat som är särskilt viktiga. De sex delmålen är följande: Stärkt demokrati och jämställdhet, ökad respekt för mänskliga rättigheter och frihet från förtryck. Förbättrade möjligheter för fattiga människor att bidra till och dra nytta av ekonomisk tillväxt och få god utbildning. Förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. Förbättrad grundläggande hälsa. Värnad mänsklig säkerhet och frihet från våld. Räddade liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet. I skrivelsen anger regeringen också ett antal principer för ett effektivt och resultatinriktat svenskt bistånd och redovisar sin syn på frågor om samverkan och synergier i det svenska biståndet. Biståndets uppgift och inriktning Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om biståndets uppgift och inriktning. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (V), 4 (S, MP, V), 5 (SD), 6 (S, MP), 7 (SD), 8 (V), 9 (SD) och 10 (MP, V) samt särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen samlar i skrivelse 2013/14:131 Biståndspolitisk plattform sin övergripande biståndspolitiska inriktning och prioriteringar. I skrivelsen redovisas ett antal omvärldsförändringar av särskild betydelse för det svenska biståndets inriktning och utformning. Vidare redogörs för de grundläggande värderingar som vägleder svenskt bistånd. Det gäller bl.a. regeringens mångdimensionella syn på fattigdom vilken utgår från fattiga och förtryckta människors egna perspektiv på fattigdom och på vad som krävs för att förbättra levnadsvillkoren, vilket leder fram till regeringens ställningtagande att stärka individfokuset i biståndet. Svenskt bistånd ska sträva efter att bidra till långsiktiga och konkreta resultat för den fattiga och förtryckta människan. En grundprincip i det internationella biståndet måste enligt regeringen vara att samarbetsländerna själva ska äga sin utveckling och kontrollera ekonomiska flöden. bistånd ska ha tydligt fokus och biståndspolitiken ska gå hand i hand med en aktiv samstämmighetspolitik för utveckling. I skrivelsen redovisas en tydlig målhierarki för det svenska biståndet. Motiv för valet av delmål anges och de viktigaste målgrupperna identifieras. Regeringen redogör också för hur den biståndspolitiska inriktningen ska få genomslag. bistånd ska bidra till att internationellt överenskomna mål för fattigdomsbekämpning uppnås. Socialdemokraterna anser enligt kommittémotion 2013/14:U17 av m.fl. yrkande 1 att processen för att utarbeta regeringens skrivelse om en biståndspolitisk plattform har varit sluten. Enligt partiet råder det oklarhet om plattformens status i relation till politik för global utveckling (PGU) och olika styrdokument. Dessutom, menar , är det oklart hur den biståndspolitiska plattformen ska operationaliseras, hur målkonflikter och brister i överensstämmelsen med andra styrmedel ska behandlas och hur plattformen ska vara styrande för olika aktörers arbete. Socialdemokraterna anser att en öppen och samlad översyn bör göras av det svenska utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning. Översynen bör innefatta och Sidas () roller och arbetet med landkoncentrationen. Omvärldsförändringar och internationella reformprocesser bör beaktas. Förslag bör läggas fram om hur en väl fungerande och ändamålsenlig organisation och rollfördelning ska utformas. Översynen bör bringa klarhet i vilka mål och krav som ska gälla, vilka resultat som förväntas och hur dessa ska redovisas. Partiet betonar att samma mål och höga krav bör gälla för alla aktörer: , Sida, folkrörelser, näringsliv etc. I översynen av utvecklingssamarbetet bör det enligt yrkande 2 också ingå en översyn av formuleringen av målet för utgiftsområde 7. Det är enligt yrkande 4 positivt att skrivelsen lyfter fram kvinnor och flickor som målgrupp för svenskt bistånd och att fackliga organisationer och det civila samhället tas upp. Socialdemokraterna är däremot kritiska mot att människor som lever i fattigdom eller förtryck i medelinkomstländer inte ingår i målgruppen för svenskt bistånd. Partiet understryker att tyngdpunkten i demokratibiståndet måste ligga på långsiktiga insatser. föreslår i kommittémotion 2013/14:U18 av m.fl. yrkande 1, som det uttrycks i motionen, att enprocentsmålet för biståndet ska hedras och att redovisningen av klimatfinansiering ska kännetecknas av öppenhet. Partiet förordar enligt yrkande 6 en översyn av det svenska utvecklingssamarbetets styrning, organisation och rollfördelning, vilken bör genomföras i en öppen process. I en samlad översyn bör ingå att studera vilka förändringar som har genomförts och deras effekter samt att analysera såväl roll i förhållande till Sida som andra myndigheters genomförande av bistånd. Perspektiv från omvärldsförändringar och internationella reformprocesser samt den nya agendan för global utveckling post 2015 bör beaktas i översynen. Behovet av kompetensförsörjning bör också belysas liksom hur biståndet kan miljö- och klimatsäkras på bästa sätt och hur erfarenheter kan tas till vara och utvecklas för den internationella klimatfinansieringen. I yrkande 3 föreslår att en analys ska göras och en instruktion utarbetas för hur svenskt bistånd ska stödja en ekonomisk utveckling som inte innebär en urholkning av naturkapital och en minskning av ekosystemens förmåga att leverera tjänster. delar enligt kommittémotion 2013/14:U16 av m.fl. yrkande 1 inte regeringens uppfattning i den biståndspolitiska plattformen att de viktigaste målgrupperna för biståndet är kvinnor och flickor. Partiet anser att det svenska biståndet ska leda till förbättrade levnadsvillkor för särskilt utsatta grupper oavsett kön. Män och pojkar kan vara minst lika utsatta och diskriminerade som kvinnor och flickor, exempelvis på grund av fattigdom, religiös tillhörighet eller sexuell läggning. Enligt kommittémotionerna 2013/14:U16 yrkande 4 och 2013/14:U310 av m.fl. yrkande 2 bör jämställdhetsarbetet i utvecklingsländer i högre grad inriktas på sambandet mellan att å ena sidan skapa grundläggande förutsättningar för kvinnor, och å andra sidan deras möjlighet till utveckling. I yrkande 6 i den sistnämnda motionen föreslår att i högre grad än bör uppmärksamma och verka för barnets rättigheter och för genomförande av de grundläggande principerna i . anser i motion 2013/14:U16 yrkande 2 att dagens bistånd med inriktning på de medborgerliga och politiska rättigheterna och stöd till politiska institutioner och myndigheter har alltför stor omfattning. Enligt partiet bör biståndet i ökad utsträckning inriktas på sociala och ekonomiska rättigheter och utgå från den enskilda människans vardag. En huvudinriktning bör enligt yrkande 3 vara bistånd genom det civila samhället. Också i motion 2013/14:U310 yrkande 1 betonas att de sociala och ekonomiska rättigheterna bör prioriteras i högre grad i biståndet, exempelvis genom insatser för jordbruksutveckling för ökad livsmedelssäkerhet, rent vatten, grundläggande sanitet, utbildning och hälsa. är i motion 2013/14:U16 yrkande 9 kritiska mot att regeringen enligt skrivelsen talar om att ska lämna bistånd till länder där behovet är som störst. Partiet anser att biståndet ska riktas uteslutande till de minst utvecklade länderna. anser enligt kommittémotion 2013/14:U15 av m.fl. yrkande 1 att en bred och inkluderande process bör inledas i syfte att ta fram en ny biståndspolitisk plattform. Partiet riktar kritik mot hur den biståndspolitiska plattformen har tagits fram. Den breda erfarenhet och kompetens som finns i bör enligt partiet tas till vara när biståndspolitiken utformas. Det är angeläget att söka brett politiskt stöd för biståndspolitikens grunder för att garantera långsiktighet i den svenska utvecklingspolitiken. Partiet anser i yrkande 2 att regeringen ska få i uppdrag att återkomma till med ett förslag till biståndspolitisk plattform i form av en proposition. Synen på fattiga människor som förändringsaktörer bör enligt yrkande 5 avspeglas i det övergripande målet för svenskt bistånd. Partiet är kritiskt mot regeringens individfokus i biståndet och understryker att en genomgripande förändring av världen kräver att människor går samman och gemensamt arbetar för förändring. I yrkande 6 konstaterar att en majoritet av jordens fattiga lever i medelinkomstländer. Regeringens politik, som innebär att svenskt utvecklingssamarbete ska fokusera på låginkomstländer, kritiseras av partiet. Om fattigdomen ska utrotas räcker det enligt partiet inte att lämna bistånd enbart till låginkomstländer. Fattiga människors behov, intressen och förutsättningar ska vara en utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling. Politiken ska enligt partiet präglas av fattiga människors perspektiv på utveckling. betonar att den biståndspolitiska plattformen behöver ha ett tydligt fattigdomsfokus. Målgruppen för svenskt bistånd bör enligt yrkande 4 vara fattiga människor i allmänhet och fattiga kvinnor i synnerhet. understryker i yrkande 13 att allt utvecklingssamarbete måste kopplas till uppfyllande av millenniemålen, politiken för global utveckling och den nya agendan för global utveckling post 2015. Därmed bör regeringen enligt yrkande 14 säkerställa att alla aktörer som arbetar med utvecklingssamarbete, inklusive den privata sektorn, följer politik för global utveckling och officiella utvecklingsmål. Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är: att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Detta mål fastställdes av som efter förslag från utrikesutskottet beslutade om en ändring av regeringens förslag till mål för utgiftsområdet. Utskottet menade att ett övergripande mål för utgiftsområdet ska ge uttryck för att biståndet ska bidra till fattigdomsminskning och utveckling genom att främja samhällssystem utan förtryck och fattiga människors förutsättningar att med egna resurser förbättra sina livsvillkor. Utskottet ansåg att målformuleringen förtydligar fattigdomsbegreppet och rättighetsaspekten (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:127). Utskottet använde i betänkandet formuleringen förbättrade levnadsvillkor vilken regeringen har ändrat till bättre levnadsvillkor i den biståndspolitiska plattformen. Utskottet anser att denna smärre språkliga förändring inte innebär någon förändring i sak. har under de två senaste mandatperioderna fortlöpande följt och redovisat överväganden om styrning, uppföljning, utvärdering och analys av internationella utvecklingssamarbete. Motsvarande frågor har behandlats i de budgetpropositioner (utg.omr. 7) som lämnats under de aktuella riksmötena och där regeringen fortlöpande lämnat information om reformarbetet på biståndsområdet. Utskottet har främst tagit upp de nämnda frågorna i budgetbetänkanden om utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (betänkandena /08:UU2, 2008/09:UU2, 2009/10:UU2, 2010/11:UU2, 2011/12:UU2, 2012/13:UU2 och 2013/14:UU2). Som exempel kan nämnas att utskottet har behandlat frågor om landfokusering, sektorskoncentration, tematiska prioriteringar i biståndet, styrmodeller, kvalitet och effektivitet, organisation av utvärderingsverksamheten, resultatredovisning och öppenhet. Regeringen fastställde 2007 en modell för förstärkt resultatstyrning inom det internationella utvecklingssamarbetet. Modellen syftade till ökad systematisk styrning och uppföljning av utvecklingssamarbetet. Genomförandet skedde successivt. fick Statskontoret i uppdrag av regeringen att utvärdera styrmodellen och lämna förslag på hur styrningen av utvecklingssamarbetet kunde förbättras. Statskontoret redovisade resultatet av uppdraget i rapporten av svensk biståndspolitik – en utvärdering (2011:25). Den centrala frågan för utvärderingen av styrmodellen var enligt Statskontoret om denna hade bidragit till en effektiv, tydlig, långsiktig, strategisk och resultatinriktad styrning av utvecklingssamarbetet. I rapporten lämnades förslag om hur regeringens styrning av utvecklingssamarbetet kunde förbättras. förutsatte i betänkande 2011/12:UU2 att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av vidtagna eller planerade åtgärder med anledning av Statskontorets utvärdering eller andra studier och överväganden som gäller förändringsarbete om bl.a. styrning och kontroll. Som nämnts ovan har regeringen lämnat sådan information i budgetpropositionerna. Regeringen beslutade om riktlinjer för resultatstrategier som ska vara ett sammanhållande instrument för att styra internationella bistånd. Riktlinjerna tillämpas för strategier för både länder och regioner, i samarbetet med och genom multilaterala organisationer och för tematiskt inriktad biståndsverksamhet. (Dac, ) inom (och utveckling) ansåg i den granskning av utvecklingssamarbete som publicerades att kommit långt i utvecklingen mot en tydligare styrning av biståndet (). I rekommendationerna till förespråkade Dac bl.a. minskad komplexitet i styrsystemen för utvecklingssamarbete. Utskottet ser positivt på regeringens beslut om reformeringen av styrsystemet inklusive riktlinjerna för resultatstrategier. I beslutet framhålls betydelsen av resultatuppföljning som ett led i den strategiska styrningen liksom vikten av att lära av erfarenheter och att använda kunskap om vad som fungerar och ger resultat. I och med att riktlinjerna har samlats i ett enda dokument som avser alla former av resultatstrategier har styrningen förenklats. Utskottet välkomnar att ytterligare ett viktigt steg för att reformera och förtydliga styrningen av biståndet togs och med regeringens beslut om en biståndspolitisk plattform, som redovisas i skrivelse 2013/14:131. Där har regeringen samlat sin övergripande biståndspolitiska inriktning och prioriteringar, vilket ytterligare fokuserat det svenska biståndet och förbättrat förutsättningarna för att regeringens biståndspolitik ska få genomslag. Utskottet värdesätter regeringens klargörande av målhierarkin för det svenska biståndet och dess relation till politiken för global utveckling (PGU). Målhierarkin redovisas såväl skriftligen som i grafisk form i skrivelse 2013/14:131. Utskottet bedömer att den biståndspolitiska plattformen är väl ägnad att bidra till ett än mer effektivt, resultatinriktat, långsiktigt, innovativt och öppet bistånd. Utskottet konstaterar att besluten om den biståndspolitiska plattformen och om de nämnda riktlinjerna för resultatstrategier ligger i linje med Dacs rekommendationer om minskad komplexitet i styrningen av utvecklingssamarbetet. Som nämndes har regeringen i budgetpropositionerna under en följd av år informerat om reformeringen av styrningen och uppföljningen m.m. Dessutom har såväl den tidigare som den nuvarande biståndsministern såväl i kammardebatter som vid utskottssammanträden redogjort för och tagit del av synpunkter på reformarbetet. Utskottet anser inte, vilket hävdas i motioner, att förankringen i av reformarbetet är bristfällig. När det gäller förankringen av den biståndspolitiska plattformen i övrigt konstaterar utskottet att ett utkast till skrivelsen har remissbehandlats och att den slutliga skrivelsen har utarbetats med hänsyn till remissvaren. Utskottet delar inte uppfattningen i motioner om att det skulle råda oklarhet om den biståndspolitiska plattformens status i förhållande till PGU:n och andra styrdokument. Inte heller delar utskottet uppfattningen att det behövs en samlad översyn av biståndet, vilket förespråkas i motioner. Utskottet avvisar också motionsförslagen om att göra en översyn av det fastslagna målet för utgiftsområde 7 och om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till biståndspolitisk plattform i form av en proposition. Utskottet noterar att regeringen i bilaga 2 till beslutet om den biståndspolitiska plattformen redovisar en förteckning över vilka policyer och andra styrdokument som regeringen tidigare fastställt och som upphävs genom beslutet om plattformen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:U15 yrkandena 1 och 2 (V), 2013/14:U17 yrkandena 1 och 2 (S) och 2013/14:U18 yrkande 6 (MP). Som framgår av betänkandets inledande del står utskottet bakom det övergripande sammanhållande målet för utgiftsområde 7, vilket är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Det långsiktiga målet om att utrota fattigdom och förtryck är långt ifrån uppnått. Senast i betänkande 2013/14:UU2 slog utskottet fast att ska fortsätta att ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd där det bilaterala och multilaterala stödet samverkar. I det betänkandet välkomnade utskottet att regeringen i budgetpropositionen aviserade en svensk kraftsamling inför och bortom 2015, vilket innebär agerande för en högre grad av måluppfyllelse innan millenniemålen löper ut och ett åtagande att stödja kommande globalt överenskomna utvecklingsmål. Utskottet konstaterar att detta ligger i linje med motion 2013/14:U15 (V) yrkande 13 som därmed avstyrks av utskottet.