bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Av samma skäl är det en utgångspunkt i förhandlingsarbetet att lösningarna ska vara lika i de båda förslagen, om inte sakliga skäl talar emot det. Regeringen informerade civilutskottet om läget i förhandlingarna. ser inte något behov av ett tillkännagivande i frågan. anser därför att motionsförslaget bör avstyrkas. vill poängtera att syftet med det gemensamma asylsystemet är bl.a. att uppnå ett mer likvärdigt skydd i hela EU genom att höja nivåerna på mottagande av asylsökande och ställa högre krav på asylförfarandet samt att säkerställa en ökad solidaritet mellan EU:s medlemsstater. Utskottet anser att just frågan om solidaritet när det gäller exempelvis flyktingmottagandet är särskilt viktig. Alla medlemsstater måste inse att ansvaret är gemensamt och att det inte är rimligt att det åvilar endast ett fåtal medlemsstater att ta emot skyddsbehövande. Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att verka för att nå detta mål. Vad gäller frågan att om skapa lagliga vägar till EU för asylsökande respektive att ge asylsökande möjlighet att söka asyl och asylvisum på EU:s ambassader vill socialförsäkringsutskottet hänvisa till sitt behandlade betänkande 2013/14:SfU6. I betänkandet föreslår utskottet att regeringens skrivelse 2013/14:73 Migration och asylpolitik ska läggas till handlingarna och att ett flertal motionsyrkanden, däribland ett om asylvisum, ska avslås. Enligt socialförsäkringsutskottet är viseringsinstrumentet inte avsett att ta till vara personers behov av skydd. Utskottet ansåg att utlänningslagens bestämmelser uppfyller fullt ut i fråga om skyldigheten att ge skydd åt personer som riskerar förföljelse i hemlandet. Utskottet pekade även på möjligheten till vidarebosättning och nödvändigheten att öka ett solidariskt mottagande i EU av personer som är i behov av skydd. Emellertid noterar utskottet att kommissionen i ett meddelande om ett öppet och säkert EU, (KOM(2014) 154) tog upp frågan om lagliga vägar för att söka asyl i EU. Av meddelandet framgår att kommissionen anser att förfaranden för skyddad inresa, dvs. möjlighet för människor att begära internationellt skydd utan att först med fara för sitt eget liv resa till EU:s gränser, kan komplettera arbetet med vidarebosättning och inledas med en samordnad hantering av viseringar som beviljas av humanitära skäl och gemensamma riktlinjer. En möjlighet skulle enligt kommissionen vara att göra en studie av genomförbarheten när det gäller möjligheterna att gemensamt behandla ansökningar om skydd som lämnas in utanför EU, utan att föregripa den befintliga rätten att söka asyl i EU. Med hänsyn till vad som anförts föreslår utskottet att utrikesutskottet avstyrker motion 2013/14:U13 (MP) yrkandena 10 och 11. Inom EU pågår i övrigt ett omfattande arbete med att skapa lagliga vägar in i EU. Regeringen har i den nu aktuella skrivelsen redogjort för EU:s politik för laglig migration. Bland annat har direktivet om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd antagits. Regeringen har därefter i proposition 2013/14:153 Genomförande av direktivet om ansökningsförfarandet för vissa uppehålls- och arbetstillstånd föreslagit hur direktivet kan genomföras i svensk rätt. Utskottet har i betänkande 2013/14:SfU14 tillstyrkt propositionen. Principen om första asylland innebär att den som flyr från förföljelse i sitt hemland ska söka skydd i det första säkra land som han eller hon kommer till. Enligt Dublinförordningen ligger ansvaret för prövning av en asylansökan hos den medlemsstat där en asylsökande först reste in, dvs. förordningen bygger på principen om första asylland. Varje medlemsstat får pröva en asylansökan som lämnats in av en tredjelandsmedborgare även om den inte har någon skyldighet att göra det enligt förordningen. Vidare får varje medlemsstat, trots att den inte är ansvarig enligt förordningen, av humanitära skäl sammanföra familjemedlemmar och andra släktingar i beroendeställning. vill även peka på att liksom övriga medlemsstater i EU är bundet av folkrättsliga förpliktelser inom såväl internationell flyktingrätt som mänskliga rättigheter i övrigt, och att detta gäller även i förhållande till Dublinförordningen. En utvärdering av förordningen har visat att systemet är ändamålsenligt när det gäller att avgöra vilken medlemsstat som ska vara ansvarig för prövningen av en asylansökan men att det finns vissa problem i tillämpningen av regelverket. Dublinförordningen har därför ändrats i vissa delar, dock inte vad gäller principen om första asylland. Däremot har det införts en mekanism för tidig varning, beredskap och krishantering. Mekanismen syftar främst till att hantera situationer då tillämpningen av förordningen skulle kunna äventyras på grund av problem i en medlemsstats asylsystem. Vidare innebär omarbetningen utökade och delvis nya krav på medlemsstaterna, bl.a. när det gäller reglerna om rättsmedel, villkoren för förvar och ensamkommande barn. Enligt utskottet finns det inte skäl för att ta något initiativ med anledning av yrkanden om en reformering av respektive tillämpningen av förordningen. föreslår därför att utrikesutskottet avstyrker motionerna 2013/14:U13 (MP) yrkande 12 och 2013/14:U12 (SD) yrkande 23. Beträffande frågan om att inkludera s.k. regnbågsfamiljer i EU-lagstiftningen konstaterar socialförsäkringsutskottet att frågan har varit uppe för behandling i utskottet åtskilliga gånger, senast i betänkande 2013/14:SfU6. framhöll att det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG), som genomförts i svensk rätt, reglerar unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i en annan medlemsstat. Registrerade partner räknas enligt direktivet som familjemedlemmar. Detta förutsätter dock att den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap. Utskottet beklagade att en registrerad partner enligt direktivet inte generellt likställs med en make och uttalade förståelse för att lagstiftningsarbetet inom EU innebär att medlemsstaterna från tid till annan tvingas till kompromisser. , som konstaterade att en registrerad partner till en unionsmedborgare för svenskt vidkommande ska räknas som familjemedlem enligt rörlighetsdirektivet, förutsatte att även fortsättningsvis verkar för att regelverket fullt ut görs icke-diskriminerande. vidhåller sin uppfattning i denna fråga och föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 2013/14:U13 (MP) yrkande 14. Enligt regeringens skrivelse innebär ett viseringsförenklingsavtal fördelar för medborgarna i samband med utfärdande av Schengenviseringar (korttidsviseringar) i det land med vilket avtalet ingåtts, t.ex. i form av kortare handläggningstider och lägre krav på dokumentation. Avtalen är som nämnts uttryck för en politisk vilja inom EU att öka samarbetet och utbytet mellan EU och tredjeländer. Avtalen, som finns med ett flertal länder utanför EU/EES, är knutna till dessa länders beredskap att återta sina medborgare och ingå återtagandeavtal. är inte berett att förorda att ska verka för att stoppa kommande viseringsförenklingsavtal. Dessa avtal innebär inte bara fördelar för de berörda medborgarna utan även för då de kan underlätta återvändandeprocessen. föreslår att motion 2013/14:U12 (SD) yrkande 24 avstyrks med det anförda. Vad gäller rättsliga och inrikes frågor har migrationsfrågor i varit föremål för samråd upprepade gånger. Tragedin när ett stort antal flyktingar miste livet utanför den italienska ön inträffade för nämndens samråd inför möten i rådet för rättsliga och inrikes frågor () och . Arbetsgruppen för fick i uppdrag av att identifiera åtgärder för tillämpningen av EU:s politik och verktyg för att förhindra olyckor av detta slag. Inför mötet i samrådde justitie- och migrationsministrarna gemensamt med nämnden. Flyktingsituationen i och migrationsströmmarna i regionen och till EU tillhör också de frågor som har diskuterats i nämnden. Vid diskussionerna om flyktingrelaterade frågor har oppositionspartier ifrågasatt bl.a. förekomsten av lagliga vägar in i EU och möjligheterna att söka asyl. Även Frontex roll och alternativet att ge hjälp på plats har lyfts. Förslaget om en europeisk åklagarmyndighet har diskuterats i nämnden, som gett ett enigt stöd för regeringens hållning, dvs. att inte bör delta i den åklagarmyndighet som kommissionen har föreslagit. Kommissionens förslag har ansetts strida mot subsidiaritetsprincipen av ett antal av medlemsstaternas parlament, och ett gult kort har utfärdats (se även ovan). Kommissionen har dock valt att stå fast vid sitt förslag utan ändringar. Även kommissionens förslag till dataskyddsförordning har behandlats ett flertal gånger . har ansett att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Nämnden har vid regeringens samråd stått bakom ståndpunkten att den allmänna dataskyddsregleringen bör ges formen av ett direktiv i stället för en förordning. vill framhålla att kärnan i handlar om det praktiska genomförandet av en av EU:s fyra friheter – fri rörlighet för personer. anser liksom justitieutskottet att i princip fungerar väl och bör fortsätta. Slopandet av gränskontrollen är en viktig fråga för att underlätta medborgarnas rörlighet. betonar vikten av att säkra denna rörlighet, men vill understryka behovet av insatser för att kunna motverka och kontrollera de flöden som riskerar att underminera våra samhällen, såsom organiserad brottslighet och människohandel. förutsätter liksom socialförsäkringsutskottet att kommer att verka för en asyl- och migrationspolitik inom EU som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och ger ett fullgott skydd för individer i behov av internationellt skydd. Genomförandet av det europeiska asylsystemet ska vara humant, rättssäkert och effektivt. Den gemensamma asylpolitiken ska garantera att asylsökande behandlas på ett likvärdigt sätt, oavsett vilket medlemsland som har ansvaret. konstaterar att det råder en bred enighet i om att ska vara en för de som flyr undan förföljelse och förtryck. Detta återspeglas också i den svenska asyllagstiftningen som i sin tur bygger på de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som har tillträtt och är bundet av. vill liksom justitieutskottet understryka vikten av att de gemensamma Frontexoperationerna bedrivs effektivt och med respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna. behandlar frågor som rör migration närmare inom ramen för sitt betänkande om politiken för global utveckling (2013/14:UU12). delar även i övrigt justitieutskottets ställningstaganden i yttrande 2013/14:JuU6y, civilutskottets ställningstaganden i yttrande 2013/14:CU3y och socialförsäkringsutskottets ställningstaganden i yttrande 2013/14:SfU4y. Med vad som anförts avstyrker utrikesutskottet motionerna 2013/14:U11 yrkandena 3 och 13, 2013/14:U12 yrkandena 21–24 och 2013/14:U13 yrkandena 10–2, 14 och 15. Sysselsättning, socialpolitik och hälso- och sjukvård kunde bl.a. på svenskt initiativ enas om att stats- och regeringscheferna ska få årliga rapporter om medlemsstaternas reformer på tjänsteområdet, att kommissionen ska ge medlemsstaterna vägledning i hur medlemsstaterna ska säkerställa att nationella regler är proportionella samt att medlemsstaterna ska minska hinder för den gränsöverskridande tjänstehandeln. Den på många håll höga ungdomsarbetslösheten i diskuterades såväl vid Europeiska rådets möten som vid toppmöten i tysk respektive fransk regi. rekommenderades bl.a. medlemsstaterna att anta ungdomsgarantier. En särskild fond med stöd till regioner med hög ungdomsarbetslöshet etablerades också inom den fleråriga budgetramen. nåddes en överenskommelse om sammanhållningspolitikens lagstiftningspaket. Därmed är reglerna klara för framtagandet och genomförandet av strukturfondsprogrammen för perioden –2020. De nya reglerna innebär bl.a. striktare villkor och fler incitament för att säkerställa att instrumenten utnyttjas effektivt. Vidare finns krav på koncentration till ett begränsat antal tematiska mål, att man ska nå målen i 2020-strategin om en smart och hållbar tillväxt för alla. Socialdemokraterna har i motion 2013/14:U11 av m.fl. yrkande 17 en begäran om ett tillkännagivande om jämställdheten i . För att främja en ökad jämställdhet i krävs ett antal åtgärder. Motionärerna framhåller att en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser inte löser problemet med bristen på jämställdhet i samhället, men att det ändå är ett steg som tillsammans med andra flyttar fram positionerna i riktning mot ett samhälle där kvinnorna har halva makten och hela lönen. Enligt motionärerna måste även regeringen börja arbeta för detta inom EU. Partiet efterlyser i yrkande 16 en ny politik för fler jobb och anser att arbetslösheten – och särskilt ungdomsarbetslösheten – måste sänkas rejält i hela . Socialdemokraterna menar också att ska konkurrera med kompetens och inte med låga löner (yrkande 18). Vare sig det gäller yngre eller äldre människor och vare sig de befinner sig i eller utanför arbetskraften ska arbetslösheten inte bekämpas med sämre villkor. I stället krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i utbildning och företagande. Partiet efterlyser ordning och reda på arbetsmarknaden (yrkande 19). För Socialdemokraterna är det självklart att människor ska kunna röra sig fritt inom EU och arbeta var de vill, men den fria rörligheten får inte utnyttjas för att pressa ned löner och arbetsvillkor eller hota rätten för arbetsmarknadens parter att sluta kollektivavtal om arbets- och anställningsvillkor. Den måste kräva att EU ska anta ett socialt protokoll som gör det tydligt att de grundläggande fackliga rättigheterna inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. Socialdemokraterna framför vidare att det är självklart att alla arbetstagare i ska ha rätt till en god arbetsmiljö (yrkande 20). Partiet anser därför att det är skrämmande att kommissionen finner det legitimt att undanta ett stort antal arbetstagare från viktiga delar av arbetsmiljöreglerna. Att kritisera medlemsstater som har högt satta ambitioner riskerar att innebära att den lägsta tillåtna skyddsnivån också blir den högsta. Socialdemokraterna vill därför att ska ta fram en ny arbetsmiljöstrategi. Socialdemokraterna betonar slutligen vikten av starka kollektivavtal (yrkande 21). Alla försök från att lägga sig i den nationella lönebildningen ska enligt partiet därför avvisas. Socialdemokraterna framhåller att regeringen i samband med den s.k. Lavaldomen 2007 valde att i lex genomföra mer långtgående försämringar än vad krävde. Därför anser Socialdemokraterna att regelverket som omger kollektivavtalen måste bli starkare, och partiet välkomnar den utredning av frågorna som har tillsatts efter ett tillkännagivande från . Kommissionens förslag till ett direktiv om könskvotering i bolagsstyrelser var föremål för subsidiaritetsprövning i civilutskottet. I enlighet med civilutskottets förslag ansåg att direktivförslaget strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:CU14). I det motiverade yttrandet anförde att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. ansåg också att det är positivt med initiativ på ett så viktigt område. Det aktuella förslaget framstår emellertid inte som anpassat till att aktieägarna i många EU-länder har stort inflytande över bolagsstyrningen. I utses styrelsen av ägarna på bolagsstämman. Styrelseuppdraget bygger på ett förtroende och är inte en anställning i arbetsrättslig mening. Ägarna har den yttersta makten i bolaget och kan när som helst avsätta styrelsen. Kommissionens förslag innebär i praktiken att styrelseledamöter utses utifrån ett arbetsrättsligt synsätt som inte går att kombinera med den svenska ordningen. De regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör enligt förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. Det bedöms att det finns förutsättningar för att arbeta vidare nationellt med olika åtgärder för att stärka jämställdheten inom näringslivet. ansåg inte att det finns tillräckliga skäl att införa könskvotering på EU-nivå. Varje EU-land bör självt få bestämma reglerna för hur ägarna i ett företag utser styrelseledamöter. Därför ansåg att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen, enligt vilken besluten fattas på den effektivaste nivån så nära medborgarna som möjligt. Vid möte lämnade det irländska ordförandeskapet en lägesrapport. och ett antal andra medlemsstater gjorde då ett skriftligt uttalande till protokollet om att förslaget strider mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Tillsammans utgjorde dessa medlemsstater en blockerande minoritet mot förslaget. presenterade det irländska ordförandeskapet ett kompromissförslag, som dock inte innehåller några större ändringar och som , såvitt känt, inte lett till att några medlemsstater har ändrat inställning till direktivet som sådant. Det litauiska ordförandeskapet tillkännagav att ärendet har getts hög prioritet. Regeringen informerade civilutskottet om läget i förhandlingarna. ställde sig bakom kommissionens förslag. har inte någon annan uppfattning än den som gav uttryck för i det motiverade yttrandet. Mot bakgrund av detta ser civilutskottet inte någon anledning att ställa sig bakom det initiativ som efterfrågas i motionen. anser därför att motionsförslaget i den nu aktuella delen bör avstyrkas. behandlade EU:s sammanhållningspolitik (bet. 2013/14:NU2). Vidare överlade näringsutskottet med näringsminister om sammanhållningspolitiken (2012/13:13). Därtill kommer näringsutskottet att behandla propositionen om vissa lagändringar inför en ny programperiod (prop. 2013/14:115, bet. 2013/14:NU27). Vidare avser näringsutskottet att behandla regeringens aviserade skrivelse om partnerskapsöverenskommelsen. behandlar i det följande vissa frågor inom utskottets beredningsområde som tas upp i skrivelsen och en av motionerna. När det gäller den europeiska arbetsmarknaden och frågan om en europeisk ungdomsgaranti kan utskottet inledningsvis konstatera att arbetsmarknadspolitiken är och bör vara ett nationellt ansvar. välkomnar dock ett samarbete mellan unionens medlemsländer inom ramen för den öppna samordningsmetoden där det ges möjlighet att utbyta erfarenheter och lära av goda exempel. Rådets rekommendation om en europeisk ungdomsgaranti bör ses i ljuset av detta. vill med anledning av vad som framförs i den socialdemokratiska motionen påminna om att partiet, liksom en överväldigande majoritet i utskottet, vid överläggningen ställde sig bakom såväl tanken på en ungdomsgaranti i sig som regeringens förslag till ståndpunkt. Enligt arbetsmarknadsutskottets mening är ungdomsgarantin ett exempel på just det slags erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna som lämpar sig väl på det arbetsmarknadspolitiska området. Utskottet noterar också att bl.a. Internationella arbetsorganisationen () har nämnt den svenska jobbgarantin för ungdomar som en av flera förebilder för den europeiska ungdomsgarantin (Youth guarantees: a response to the youth employment crisis?, ). Regeringens politik på området framhålls således, tvärtemot farhågorna i den socialdemokratiska motionen, som ett exempel att lära av för andra medlemsstater. anser att samarbetet inom den öppna samordningsmetoden på det arbetsmarknadspolitiska området bör fungera just på detta sätt. Utskottet kan konstatera att när det gäller exempelvis övergången mellan skola och arbetsliv och utformningen av lärlingsanställningar är det som har samlat intryck från system i andra europeiska länder. När det gäller den grupp ungdomar som på grund av ofullständig utbildning riskerar att få svårt att etablera sig på arbetsmarknaden – vilken uppmärksammas i en av de landsspecifika rekommendationerna till – vill arbetsmarknadsutskottet påminna om följande. Inom ramen för jobbgarantin för ungdomar finns dels möjlighet att kombinera deltagande i garantin med utbildning på deltid, dels möjlighet för de ungdomar som återvänder till studier att få den högre nivån av studiemedel. Utanför jobbgarantin finns bl.a. folkhögskolesatsningen för att stimulera ungdomar att återgå till utbildning och den skärpning av kommunernas informationsansvar för ungdomar till ett aktivitetsansvar som föreslagits i regeringens ungdomspolitiska proposition (prop. 2013/14:191). Det är enligt utskottets mening betryggande att den på olika sätt skapar nya möjligheter för de ungdomar som behöver komplettera sin utbildning. instämmer i den socialdemokratiska ståndpunkten att måste stå upp för jämställdheten i . Det var därför enligt utskottets mening glädjande att statsrådet vid ett informationstillfälle i utskottet framhöll regeringens arbete för jämställdhet i EU-sammanhang, exempelvis inom ramen för det gemensamma EU-arbetet vid FN:s kvinnokommissions (CSW) möte (CSW) och i arbetet med årets uppföljning av Pekingplattformen. Som redovisas i skrivelsen har regeringen därutöver bl.a. aktivt drivit frågan om att stärka jämställdhetsperspektivet i 2020-strategin. När det gäller kommissionens förslag om EU-regler för kvotering i bolagsstyrelser kan utskottet konstatera att fann att kommissionens förslag strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). anser att regeringens arbete inom unionen även fortsättningsvis bör ha som huvudmål att ska uppfattas som ett föregångsland på jämställdhetsområdet inom ramen för ett öppet samarbete mellan medlemsstaterna. Målet bör inte vara att driva på för överstatlig lagstiftning som skulle kunna komma i konflikt med gällande svensk rätt. instämmer i Socialdemokraternas föresats att ska konkurrera med kompetens och inte med låga löner. Vägarna till jobb måste bli fler och bredare, i synnerhet för ungdomar. Utskottet välkomnar därför att regeringens initiativ att tillsammans med arbetsmarknadens parter finna lösningar på hur fler unga kan få arbete har gett resultat. Det ekonomiska stödet till arbetsgivare att stimulera till anställning av unga på basis av yrkesintroduktionsavtal är enligt utskottets mening ett av flera goda exempel på detta. Utskottet anser också att en bra skola med kunskap i fokus som ger alla tillgång till utbildning av hög kvalitet är avgörande för sysselsättning och för att värna konkurrenskraft. När det gäller Europeiska socialfonden anser utskottet emellertid, till skillnad från Socialdemokraterna, att sammanhållningspolitiken huvudsakligen bör fokusera på de mest behövande delarna av unionen. Det s.k. sysselsättningsinitiativet för unga är enligt utskottets mening ett bra exempel på ett stöd som riktas mot de mest behövande delarna av EU. Stödet till de mer utvecklade delarna av unionen bör minskas betydligt och tydligt styras mot att stödja framväxten av ett innovativt och kunskapsbaserat näringsliv i linje med målen för 2020-strategin. Detta innebär naturligtvis inte något annat än att regeringen bör agera för att maximera återflödet till inom sammanhållningspolitiken och övriga utgiftsområden. noterar också att –2020 kommer att omfattas av strukturfondsprogram inom målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning. Totalt omfattar programmen , varav ca från regionalfonden och ca från socialfonden. Utskottet välkomnar att regeringen, efter dialog med bl.a. arbetsmarknadens parter, fattade beslut om hur dessa 13 miljarder kan investeras för satsningar på fler i jobb och kompetensförsörjning, i form av ett förslag till nationellt socialfondsprogram för investeringar i tillväxt och sysselsättning. Det svenska förslaget till socialfondsprogram ska nu förhandlas med och godkännas av . Programmet beräknas starta tidigast . När det gäller frågan om ett s.k. socialt protokoll noterar arbetsmarknadsutskottet att regeringen i skrivelse 2013/14:75 med anledning av tillkännagivande bl.a. anför att den anser det vara viktigt att värna de sociala rättigheterna inom EU. Regeringen ser emellertid ett antal risker med att verka för en fördragsändring av detta slag på EU-nivå.