bet · H101MJU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Efter att larmen om en kraftig havsnivåhöjning konstaterats substanslösa och att ett varmare klimat, kombinerat med en högre halt koldioxid i atmosfären, är bra för och de areella näringarna är de potentiella hoten stormar, kyla och stora mängder snö. Stora delar av nationens infrastruktur är känslig för extrema väderförhållanden, och inför detta faktum behöver mer resurser kopplas till att undanröja dessa hot. Ett större finansiellt fokus bör därför läggas på att förbereda för eventuella framtida klimatförändringar. Detta bör ges regeringen till känna. Energiforskning, punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ23 av och (båda SD) yrkande 6. Att sänka utsläpp av växthusgaser utan att det kopplas till innovationer som kan stå på egna ben i en konkurrensutsatt marknad är kostsamt och påverkar jobb och välfärd i och negativt. och fokus måste därför riktas mot energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Dagens förnybara energislag håller sällan måttet för att klara varken ekonomiska, tekniska eller miljömässiga hållbarhetsmål, och så länge detta är fallet kommer fossila bränslen att vara den dominerande energin i världen, framför allt i länder som gör en resa ur fattigdom mot förhållanden som mer liknar västvärldens. Detta bör ges regeringen till känna. Strategier för renare luft, punkt 21 (S, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 5. tecknades ett nytt avtal med . Avtalet, som brukar kallas Göteborgskonventionen efter det första undertecknandet i , innebär att måste minska sina utsläpp av svaveldioxid (SO2) , kväveoxid (NOx) , ammoniak (NH3) , flyktiga organiska ämnen (VOC) och små partiklar (PM2,5) till 2020 jämfört med . En sammanvägd strategi behöver tas fram med styrmedel och åtgärder för att nå målen. Tiden är knapp och åtgärderna måste fram snabbt. Detta bör ges regeringen till känna. Strategiskt arbete mot försurning, punkt 22 (S) av (S), (S), i (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 9. Försurningen av sjöar och vattendrag orsakas främst av nedfall av svavel- och kväveföreningar. Svavlet kommer främst från förbränning av fossila bränslen och kväveoxiderna från transporterna, främst dieselförbränning i båtar och vägfordon. Utsläppen från sjöfarten är den enskilt största källan till försurning i . Tydliga åtgärder behövs för att minska koldioxidutsläppen och utsläpp av svavel, kvävedioxider och partiklar från sjöfarten. Vi socialdemokrater tror att det går att hitta en långsiktig lösning på frågan där både basindustrins konkurrensvillkor och miljökraven går att förena. Sjöfarten måste fortsätta minska sina svavelutsläpp precis som andra branscher, men det måste ske genom att samma krav ställs på samtliga fartyg. Vidare är det av stor vikt att EU, ensamt eller tillsammans med IMO, tar initiativ till ett globalt system med handel med utsläppsrätter för sjöfarten. Utsläppshandeln kan bli ett viktigt verktyg i arbetet med att minska sjöfartens klimatpåverkan. menar att för att få till stånd ytterligare utsläppsbegränsningar i EU krävs ett strategiskt aktivt arbete. Vi anser att regeringen ska ta fram en plan för en sådan aktiv strategi. arbetar med ett underlag till en sådan strategi. Detta bör ges regeringen till känna. Partikelhalten i städernas luft, punkt 23 (S, MP, V) av (S), (S), i (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 6. I några städer har dubbdäcksförbud införts på enskilda gator i syfte att minska halten av farliga partiklar. Men det behövs fler styrmedel för att minska den försämrade luftkvalitet som farliga partiklar orsakar. Det finns flera möjliga lösningar för att minska användningen av dubbdäck i storstäderna. Vi menar att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka styrmedel som bör införas för att minska luftföroreningarna av partiklar i våra städer. Dieselbilarnas partikelfilter stoppar de större partiklarna men de mindre orsakar fortfarande skada. Satsningen på biogas har gjort att många taxibilar och bussar i storstäderna drivs med fordonsgas som inte orsakar partikelutsläpp. Därför är det viktigt att säkerställa en ökad produktion av biogas. Vi anser att regeringen ska återkomma till med en redovisning av vilka styrmedel som bör införas för att minska mängden förorenande partiklar i luften i städerna. Detta bör ges regeringen till känna. Vindkraftens miljöpåverkan, punkt 24 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ333 av (KD), 2013/14:MJ396 av (M), 2013/14:MJ400 av m.fl. (S) och 2013/14:N322 av och (båda SD) yrkande 3. Hänsyn bör tas till den sociala hållbarheten när placering av vindkraftverk avgörs. Detta innebär kortfattat att de sociala aspekterna för individen behöver belysas mer med stöd av forskning på området. Vi behöver bli bättre på att lyfta fram de sociala aspekterna och föra in detta som ett kriterium vid avgörande av vindkraftsetablering. Vindkraftsetableringen har en påverkan på den lokala miljön och boendeförhållanden och detta får inte på något sätt förringas. Närboende till vindkraft kan störas av buller, lågfrekventa infraljud och exempelvis sjunkande fastighetsvärden. Detta är inte acceptabelt. Individer och kommuner behöver ges möjlighet att själva bestämma vad marken i deras närmiljö ska användas till och få ett ökat inflytande över processen med vindkraftsetableringen. Mer forskning behövs om social hållbarhet där även socioekonomiska konsekvenser undersöks. För att säkerställa en hållbar utveckling i bör regeringen se över den sociala hållbarheten när placeringen av vindkraft avgörs. När det gäller buller från vindkraftverk regleras de av riktvärden som tas fram av . Det nuvarande riktvärdet för vindkraftverk har alltmer ifrågasatts av såväl närboende som tillsynsmyndigheter och bullerexperter. Många upplever ljudet från ett vindkraftverk som mer störande än ljud från andra källor. Tillsynserfarenheter från olika kommuner visar att många närboende upplever sin livsmiljö kraftigt försämrad av vindkraftsbullret. Forskning vid har visat att bullret från vindkraftverken är underskattat. Var tredje person uppger att han eller hon blir mycket störd även om bullret inte överskrider (A) intill bostaden. Störd nattsömn, huvudvärk, yrsel, tinnitus, koncentrationssvårigheter, högt blodtryck och hjärtkärlsjukdom har rapporterats som ett wind turbine syndrome i . En studie av visar att påverkan på hälsan från vindkraftverk är relaterat till avstånd. Uppsalaforskaren visar också att olika atmosfäriska och väderrelaterade förhållanden inverkar på störningarnas radie, på sätt som inte beaktats. En växande opinion föranleder nu kommuner att inlägga veto i samband med att de tar ställning till bygglov för nya vindkraftverk. De ökade motsättningarna mellan boende som eftersträvar en bullerfri miljö och vindkraftsaktörer som förekommit på flera håll i föranleder att många efterlyser en regeländring. Riktvärdet för vindkraftverksbuller behöver revideras och sänkas. Regeringen bör därmed ge i uppdrag till att se över och lägga fram förslag på ett nytt riktvärde för vindkraftverk. Särskild hänsyn bör härvid tas till landskap med låg bakgrundsnivå, där tystnaden är en viktig kvalitet i boendemiljön. En rimlig nivå på buller från vindkraftverk vid bostad bör vara 35–(A). Vindkraftverken är även ett hot mot många djurarter, så som rovfåglar och fladdermöss, som riskerar att dödas av bladens rotation. Vid ansökningsförfarandet för uppförande av nya vindkraftverk menar ornitologer att de får för lite tid på sig för den kartering som ska göras, vilket leder till ett undermåligt underlag. Vi menar därför att det är rimligt att kräva att en inventering och kartering av djurliv finns på plats redan när exploatören ansöker om att få uppföra nya vindkraftverk. Detta bör ges regeringen till känna. Klimatmål på EU-nivå, punkt 2 (MP) (MP) anför: EU:s vägval om klimatmålen påverkar utvecklingen i hela världen. Om EU enas om en progressiv position ökar möjligheterna för EU att driva på för ett globalt, rättvist och bindande klimatavtal vid i . Om EU däremot misslyckas med att visa ledarskap blir förhandlingarna i svårare. Om EU ska nå det övre spannet av målet på 80–95 procents utsläppsminskning till 2050, vilket är en anständighetsfråga om EU ska ta sin del av det globala ansvaret, är 40 procents utsläppsminskning till 2030 otillräckligt. Jag menar att målet bör vara 60 procents utsläppsminskning inom EU, utan brasklappar om bördefördelningens utformning. Därutöver är internationella klimatinsatser viktiga, inte minst genom FN:s gröna fond, men det är inget som ska tillgodoräknas i utsläppsmålet. Som komplement till utsläppsmålet behövs bindande (även för medlemsstaterna) mål om förnybar energi och energieffektivisering. I jämförelse med endast ett bindande mål skapar detta stora fördelar: analys pekar på över en halv miljon nya jobb, minskat beroende av importerad gas och kolkraft, lägre energikostnader och bättre folkhälsa. Klimatmål på EU-nivå, punkt 2 (V) (V) anför: Vi delar analys att politiskt uppsatta målsättningar ska göras helt och hållet inhemskt, utan uppköp av internationella krediter med oklar klimat- och miljönytta. behöver länder som går före och tar klimatansvar. Därför lägger fram följande mål: EU ska ha nollutsläpp vid och all energiproduktion ska då vara förnybar. Till 2030 vill att utsläppen av växthusgaser ska minska med , jämfört med , och minskningarna ska göras inom . Energiproduktionen ska 2030 bestå av förnybar energi. Och vi vill ålägga alla verksamheter att energieffektivisera sin verksamhet . Givet att världens utsläpp fortsätter att öka och att historiskt sett står för en stor del av den totala utsläppsmängden är detta att betrakta som minimikrav. Detta är målsättningar som vi också framfört i . föreslår också en grundläggande reform av EU:s handelssystem med utsläppsrätter, EU ETS (Scheme). Handelssystemet ska vara EU:s viktigaste styrmedel för att minska utsläppen och för att priset för att smutsa ned ska bli högt. , med en prisnivå på ca per ton, fungerar inte systemet. Vi välkomnar därför kommissionens förslag till åtgärder för att stärka handelssystemet, som vi ser som förslag i rätt riktning, men kommissionens förslag är inte tillräckliga. vill ha ett lägre utsläppstak (dvs. en brantare, linjär utsläppskurva) som korresponderar med kravet om totala minskningar på till 2030. Vi vill också ha ytterligare åtgärder i närtid (dvs. ) för att komma till rätta med problemet med överutbud av utsläppsrätter och det för låga priset på utsläppsrätter. ser också att det behövs kompletterande åtgärder på EU-nivå och på det nationella planet för att minska utsläppen från t.ex. transportsektorn och jordbrukssektorn, och vi skulle önska tydligare förslag på området. Nationella klimatmål, punkt 11 (MP) (MP) anför: Redan två graders temperaturökning riskerar att slå mycket hårt mot utsatta områden. menar därför att utsläppsmål ska ta sin utgångspunkt i vad som vore rättmätiga del av ett globalt 1,5-gradersmål. Det är onekligen ett utmanande mål när vi befinner oss på en betydligt högre utsläppsbana, men det är ingen ursäkt för att blunda för vårt moraliska ansvar. Vilka utsläppsminskningar som krävs för att klara ett 1,5-gradersmål är inte lika väl studerat som scenarier som leder till högre temperaturökningar, men enligt översyn av kunskapsläget (Klimatologi nr 4, 2011) krävs – om vi ska ha 70 procents chans att klara – att de globala utsläppen helt upphör till 2050. Enligt denna rapport skulle del, givet konvergerande globala per capita-utsläpp, innebära en reduktion av utsläpp till 2020 med och en minskning till 2030 jämfört med . Detta bör anta som mål. behöver utsläpp i princip vara noll. Det finns dock vissa utsläpp som i praktiken är omöjliga att stoppa, såsom visst läckage av växthusgaser från mark, varför vi menar utsläppen bör vara så nära noll de kan vara 2050. Regeringens långsiktiga utsläppsmål är att ska ha noll nettoutsläpp. Nettoresonemanget öppnar för att betydande utsläpp kvittas mot vetenskapligt osäkra sänkor, alternativt bygger på att andra länder i ett läge då hela världens utsläpp ska vara borta eller åtminstone mycket låga ändå ska vilja sälja utsläppskrediter till oss. menar att det svenska utsläppsmålet bör helt inom och inte tillgodoräkna sig kolsänkor. Finansiering av utsläppsminskningar och klimatanpassning i fattiga länder bör ske utöver våra egna utsläppsminskningar. Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (S) (S), (S), i (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (MP) (MP) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (SD) (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 25 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. När det gäller våra förslag hänvisar vi till våra nu aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:209 om klimat för pengarna. 2013/14:MJ21 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om inriktningen på den utredning som regeringen ska tillsätta om klimatpolitiken efter 2020. 2013/14:MJ22 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en klimatbudget utifrån de klimatpolitiska målen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utsläppsminskningarna ska göras helt och hållet i och kompletteras med ett klimatbistånd finansierat av nya additionella medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att av intäkterna från auktionering av utsläppsrätter i ska gå till nya klimatåtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att fler utsläppsrätter undantas från handelssystemet för att få upp priset och få ett system som fungerar bättre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör överväga att verka för ett lägsta pris, s.k. golvpris, inom systemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att framtida eventuella överskott av utsläppsrätter inte ska säljas vidare vare sig inom FN- eller EU-systemet, utan ska annulleras. 2013/14:MJ23 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU ska verka för att bördefördelningen när det gäller minskade utsläpp av klimatgaser ska ha en tydlig koppling till nationernas faktiska utsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska utreda riskerna för s.k. koldioxidläckage till följd av ogynnsamma konkurrensförhållanden för svensk industri. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras utifrån framtida faktiska globala överenskommelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska driva som svensk linje att EU:s medlemsstater inte ska anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än världens övriga stora utsläppare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i EU bör motsätta sig åtaganden om utsläppsminskningar i form av internationella krediter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen både i och EU bör fokusera klimatpolitiken kring energiforskning och på nästa generations gröna energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av utsläpp av klimatgaser ska utgå från faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ompröva sin politik för etanol och biodiesel och ta större hänsyn till kostnader och miljöförstöring kopplat till detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett större finansiellt fokus bör läggas på att förbereda för eventuella framtida klimatförändringar. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C330 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en konsekvensbeskrivning av politiska beslut för klimatet i form av koldioxidutsläpp. 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i EU verka för hållbarhetskriterier för fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa EU:s hållbarhetskriterier för biodrivmedel och utvidga dem till att gälla även fasta biobränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för minskad konsumtion av kött och övergång till mer vegetarisk mat. 2013/14:Fö211 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en lagändring i fråga om översändning av ansökningshandlingar om vindkraftverk till Försvarsmakten. 2013/14:T526 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett klimatpolitiskt ramverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör driva på för att EU ska skärpa sina utsläppskrav på bilproducenterna. 2013/14:MJ214 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra det kommunala vindkraftsvetot rättssäkert. 2013/14:MJ221 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att minska mängden klimatpåverkande gaser av humant ursprung i atmosfären. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna biologisk produktionsförmåga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda behovet av fortsatt forskning och utveckling av frågor som rör biokolteknik. 2013/14:MJ239 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för inrättandet av en global klimat- och miljöombudsmannafunktion. 2013/14:MJ242 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tydliggöra och samordna arbetet mellan berörda myndigheter i arbetet med klimatanpassningsstrategin. 2013/14:MJ278 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga framtida åtgärder för att uppmuntra kommuner och landsting att satsa på en vegetarisk dag på offentliga arbetsplatser. 2013/14:MJ298 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör införas ett mål om att minska köttkonsumtionen jämfört med dagens nivåer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör tas fram en handlingsplan för hur klimatpåverkan av livsmedelskedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minskas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att kommuner ska uppmuntra till vegetarisk kost, exempelvis genom att införa en vegetarisk dag . 2013/14:MJ333 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över placeringar av och gränsvärden för buller från vindkraftverk. 2013/14:MJ396 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att se över den sociala hållbarheten vid miljöprövningen när placeringen av vindkraft avgörs. 2013/14:MJ400 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över riktvärde för buller från vindkraftverk. 2013/14:MJ405 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att behöver en plan för att minska köttkonsumtionen som en del i arbetet med att hejda den ökade växthuseffekten. 2013/14:MJ428 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för att minska koldioxidutsläppen. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inför klimatmötet i , COP 19/CMP9, och dess efterföljare bör kräva ett nytt globalt klimatmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att metoden Greenhouse Development Rights (GDR) får genomslag i kommande klimatavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om klimatmål för till 2050. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att köp av utsläppskrediter via CDM (Clean Development Mechanism) för att uppnå det nationella klimatmålet ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska driva kravet att EU höjer sitt klimatmål till till 2020. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts i motionen om att ska verka för att det internationella avtal som sluts efter Kyotoprotokollet ska vara legalt bindande och rättvist ansvarsfördelat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska verka för att en konsumtionsbaserad bokföring blir central i de internationella klimatförhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för klimatfinansiering utanför det ordinarie biståndet med nya additionella medel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i internationella klimatförhandlingar ska verka för nya finansieringsmekanismer med tillräckliga, stabila och förutsägbara summor till klimatåtgärder i utvecklingsländerna.