bet · H101NU18 · 2014-04-22 00:00:00 — Dessa lagar är också föremål för ändringsförslag i proposition 2013/14:142 Ökad uthyrning av bostadsrättslägenheter, vilken bereds av civilutskottet och som ska besluta om . För att uppnå en lagteknisk samordning mellan förslagen har näringsutskottet överlämnat de nämnda lagförslagen till civilutskottet när det gäller beredningen av beslut om att anta de nyssnämnda förslagen. Det bör dock understrykas att näringsutskottet har gjort den sakliga prövningen av dessa förslag och att utskottet tillstyrker dem. Sammantaget innebär det anförda att utskottet förordar att godtar de föreslagna ändringarna i jordabalken och bostadsrättslagen (1991:614) och antar övriga lagförslag, med undantag för förslaget om ändring i naturgaslagen (2005:403) som efter utskottets ovan redovisade ändringsförslag tillstyrks delvis. Motion 2013/14:N13 (SD) bör avslås av . Kvotpliktssystem och mål för energieffektivisering Utskottet står bakom regeringens uppfattning att det mål som antog 2009 uppfyller direktivets krav på ett vägledande nationellt mål för energieffektivisering. Enligt målet ska den svenska energiintensiteten, mätt som tillförd energi per BNP-enhet i fasta priser, vara lägre 2020 än 2008. Målet om energieffektivitet har utformats med hänsyn till EU:s energieffektivitetsmål till 2020 samt med beaktande av nationella omständigheter såsom BNP-utveckling och klimatmål. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet de förslag till andra mål för effektivare energianvändning eller minskad energianvändning som finns i några av de här aktuella motionerna. I några av motionerna förordas vidare att det ska införas ett kvotpliktssystem för energieffektivisering i , något som också brukar inkludera s.k. vita certifikat. Förslag med denna inriktning har avstyrkts av utskottet åtskilliga gånger under innevarande mandatperiod. Senast skedde detta så sent som . har dessutom utrett om ett kvotpliktssystem är att betrakta som ett lämpligt styrmedel i . I propositionen (s. 71 f.) refereras slutsatser. Där framgår bl.a. att en sådan lösning inte är samhällsekonomiskt effektiv och att vita certifikat har små möjligheter att uppnå de klimat- och energipolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. Vidare finns en risk att vita certifikat överlappar redan befintliga styrmedel som energiskatter och bidrag. Mot bakgrund av detta anser utskottet att den modell som regeringen förordar för att möta kraven i direktivet, dvs. en alternativ lösning där olika befintliga styrmedel kommer att användas, är att föredra. I motionerna 2013/14:N11 (V), 2013/14:N12 (S) och 2013/14:N14 (MP) finns även andra förslag som på olika sätt gäller energieffektivisering och som har behandlats av antingen näringsutskottet eller civilutskottet under innevarande . Utskottet har i det föregående redovisat de båda utskottens ställningstaganden till dessa frågor. Med hänvisning till det utskottet har anfört ovan och till den nyssnämnda redovisningen avstyrks motionerna 2013/14:N11 (V), 2013/14:N12 (S) och 2013/14:N14 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lagförslagen, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till 1. lag om energikartläggning i stora företag, 2. lag om energimätning i byggnader, 3. lag om vissa kostnads–nyttoanalyser på energiområdet, 4. lag om ändring i , 5. lag om ändring i ellagen (1997:857), 6. lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, 7. lag om ändring i naturgaslagen (2005:403), 8. lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263), 9. lag om ändring i lagen (2012:838) om certifiering av vissa installatörer b) godtar det som anförs i reservationen om regeringens förslag till 1. lag om ändring i jordabalken, 2. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). 2013/14:N13 av (SD) och avslår proposition 2013/14:174 punkterna 1–3, 4 i denna del, 5, 6 i denna del och 7–11. Jag anser att bör avslå den här aktuella propositionen med förslag som syftar till att införliva EU:s energieffektiviseringsdirektiv i svensk lagstiftning. I likhet med vad som sägs i motion 2013/14:N13 (SD) förordar jag ett mer globalt angreppssätt på dessa frågor med betoning på den europeiska energipolitikens utformning i dess helhet. Jag anser inte att det är möjligt att agera för kraftigt minskade klimatutsläpp och upprätthålla de europeiska företagens konkurrenskraft. Ett betydligt effektivare handlingssätt hade varit att eftersträva lägre globala utsläpp genom världsomspännande handels- och miljöavtal. Därigenom motverkas sådant läckage av koldioxid som uppkommer när t.ex. europeiska företag flyttar produktionen till mindre nogräknade länder med inga eller näst intill obefintliga miljölagar. Jag kan visserligen se värdet i några av förslagen i propositionen men ställer mig frågande till kostnadsdrivande lösningar som har liten eller ingen miljönytta alls. Medlemsländernas olikheter bör, enligt min uppfattning, dessutom återspeglas på ett mer realistiskt sätt, och målen bör sättas därefter. Med det anförda tillstyrker jag motion 2013/14:N13 (SD) i vilken det yrkas avslag på propositionen i dess helhet. För att uppnå lagteknisk samordning har utskottet dock beslutat om att överlämna den formella behandlingen av ändringarna i jordabalken och bostadsrättslagen (1991:614) till civilutskottet. Kvotpliktssystem och mål för energieffektivisering, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N11 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:N14 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2013/14:N11 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:N12 av m.fl. (S) och 2013/14:N14 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N11 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 5 samt 2013/14:N14 av m.fl. (MP) yrkandena 4–9. är ett av de länder i världen som använder mest energi per person. Detta hänger delvis samman med ett kallt klimat, en relativt stor industri och stora avstånd, men detta räcker inte som förklaring. Att använda energi på ett klokt sätt ger stora vinster för miljön, människors plånböcker och konkurrenskraft, men potentialen är i stora delar outnyttjad. Energieffektivisering bör således vara en grundläggande del av den framtida energipolitiken som berör alla delar av vårt samhälle. För att klara omställningen i energisystemet räcker det dock inte med att använda energin mer effektivt. Energiförbrukningen måste även minska i absoluta termer. Medan EU:s energieffektiviseringsmål innebär en kraftigt ökad effektivisering och minskad energianvändning totalt sett leder det svenska målet endast till att mindre energi används per BNP. Detta anser vi vara bekymmersamt och oförenligt med den omställning av energisystemet som är nödvändig. I likhet med vad som sägs i motionerna 2013/14:N11 (V) och 2013/14:N12 (S) anser vi att det nationella målet för energieffektiviseringen bör ses över och att regeringen därefter bör återkomma till med förslag om ett nytt mål som inte bygger på det relativa måttet energiintensitet utan som inriktar energieffektiviseringsarbetet mot en absolut minskning av energianvändningen i . Denna inställning överensstämmer också med det som sägs i motion 2013/14:N14 (MP) även om vi inte väljer att här ta ställning för exakta målnivåer och tidshorisonter på det sätt som görs i den sistnämnda motionen. konstaterade att potentialen för effektivisering är mycket stor och att sådan effektivisering är lönsam redan på kort sikt både för den enskilde och för samhället. Trots detta genomförs inte insatserna därför att styrmedel saknas eller för att de som finns inte fungerar. Utöver ett mål för minskad energianvändning hade således behövt ett kraftfullt styrmedel för att få fart på insatserna för en effektivare energianvändning. Energieffektiviseringsdirektivet gör det möjligt för medlemsstaterna att införa ett kvotpliktssystem med detta ändamål. Detta ligger väl i linje med det förslag om s.k. vita certifikat som vi har drivit . Ett system med vita certifikat innebär att aktörer som genomför energieffektiviseringar utöver vad som krävs av dem, får certifikat motsvarande sin extra energibesparing. Dessa certifikat kan sedan säljas vidare till andra aktörer som inte kan förbättra sin energieffektivitet lika kostnadseffektivt. Marknaden gör att de billigaste effektiviseringsåtgärderna efterfrågas, vilket ger möjlighet att styra resurserna till de mest kostnadseffektiva besparingsåtgärderna. Således genomförs största möjliga energieffektivisering till lägsta möjliga kostnad. Regeringen försitter nu denna chans genom att välja en diffust beskriven alternativ lösning som bygger på de redan befintliga styrmedel för effektivare energianvändning som har visat sig vara otillräckliga. Beträffande styrmedel vill vi även understryka vikten av att regeringen ser över vilka alternativ som finns för att stimulera energieffektivisering inom hela industrin och återkomma till med förslag. Förslaget bör ta till vara de värdefulla erfarenheter som kommit fram genom det s.k. PFE-programmet och vara anpassat både till om statsstöd och till energieffektiviseringsdirektivet. Mot denna bakgrund instämmer vi i det som sägs i motionerna 2013/14:N11 (V), 2013/14:N12 (S) och 2013/14:N14 (MP) om att regeringen bör återkomma till med förslag om att införa ett kvotpliktssystem inklusive s.k. vita certifikat. Motionerna tillstyrks i de berörda delarna i den mån de sammanfaller med det som har anförts här. De övriga yrkandena i de nyssnämnda motionerna avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:174 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet: antar regeringens förslag till lag om energikartläggning i stora företag. antar regeringens förslag till lag om energimätning i byggnader. antar regeringens förslag till lag om vissa kostnads-nyttoanalyser på energiområdet. antar regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken. Behandlingen avser godtagande av lagförslaget. Behandlingen av det lagtekniska antagandet sker i annat sammanhang. antar regeringens förslag till lag om ändring i . antar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614). Behandlingen avser godtagande av lagförslaget. Behandlingen av det lagtekniska antagandet sker i annat sammanhang. antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt. antar regeringens förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403). antar regeringens förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263). antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:838) om certifiering av vissa installatörer. 2013/14:N11 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ett nytt och mer ambitiöst mål än det nuvarande för att minska primärenergianvändningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som inkluderar hyresfastigheter och bostadsrättsföreningar i ROT-programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till enhetliga byggnormer för minskad energiförbrukning som möjliggör för kommunerna att ha ambitiösare målsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att införa ett kvotpliktssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagen bör utformas så att definitionen av begreppet stora företag utgår från företagens faktiska energiförbrukning. 2013/14:N12 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om energieffektivisering. 2013/14:N13 av (SD): avslår proposition 2013/14:174 Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. 2013/14:N14 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anta ett mål för minskad energianvändning i utifrån EU:s mål om minskad energianvändning . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska förorda att EU antar ett mål om minskad energianvändning . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa ett system för vita certifikat. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att timmätning av el bör införas i alla hushåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att slopa den fasta delen av elräkningen och enbart ha ett rörligt elpris. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka energideklarationen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att anta mål för energieffektivitet i nybyggnation. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att revidera regelverket så att det inte styr mot användning av el för uppvärmning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att upprätta en statlig investeringsfond för energieffektivisering av bostäder. Av utskottet föreslagen ändring i regeringens förslag i proposition 2013/14:174 till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403) En naturgasleverantör får inte debitera någon avgift för att tillhandahålla gasförbrukaren fakturor och faktureringsinformation om energianvändningen. Naturgasleverantörer och företag som bedriver överföring av naturgas får inte debitera någon avgift för att tillhandahålla gasförbrukaren fakturor och faktureringsinformation om energianvändningen Dagens debatt handlar om näringsutskottets betänkande 18, och det behandlar regeringens proposition Genomförande av energieffektiviseringsdirektivet samt de fyra följdmotioner som den propositionen har givit upphov till.Låt mig inledningsvis yrka bifall till reservation 2. Det är en reservation som är gemensam för Socialdemokraterna, och Vänsterpartiet.Fru talman! stod jag i den här talarstolen och inledde en annan energipolitisk debatt med att konstatera: är i många avseenden ett energi- och elberoende land. Vårt geografiska läge och därav följande klimat, det svenska näringslivets struktur och ett i övrigt relativt sett högteknologiskt samhälle är några av omständigheterna som medverkar till detta. För att effektivisera debatten duger detta utmärkt som bakgrund även till dagens energipolitiska debatt.Fru talman! Det här betänkandet och den proposition som ligger till grund för det baseras alltså på EU:s direktiv för energieffektivisering fram och vad anser sig behöva vidta för åtgärder för att klara sina åtaganden.Det handlar om vad som behövs, exempelvis i form av lagstiftning, för att vi ska klara våra åtaganden 2020 ha en effektivare energianvändning än . Det kan vara viktigt att påminna sig om detta efter den debatt som har varit nu i närtid, om huruvida EU ska anta bindande mål för energieffektivisering för tiden . Det är en debatt där regeringen och allianspartier intar en egendomlig, närmast obegriplig inställning om att bindande mål på det här området är något som inte behövs . Jag tror och hoppas att dagens debatt kommer att bidra till att visa hur oerhört fel man har hamnat i det avseendet: Utan bindande mål kommer inga konkreta resultat att nås.Fast på det här området känner jag dock en viss optimism. Mycket talar för att EU kommer att besluta om bindande mål, även för energieffektivisering efter 2020. Det återstår att se på vilken nivå. Det är nog klokt om den tar in det i sin planering.Fru talman! Låt oss redan här och slå fast att energieffektivisering är en grundläggande och näst intill avgörande del av den framtida energipolitiken, i , inom EU och också globalt. Det handlar om att använda, inom viktiga och stora delar, ändliga resurser med stor försiktighet. Det handlar om att värna klimat och miljö.Vi socialdemokrater är övertygade om att en ökad effektivisering och ett bättre nyttjande av energin inte bara bidrar till en bättre klimat- och miljöpolitik utan också stärker den svenska konkurrenskraften. Om svenska företag lyckas i utvecklingen av ny energieffektiv teknik kan detta dessutom bidra till att skapa många nya arbetstillfällen i och skapa nya exportmöjligheter.Fru talman! Propositionen tar upp ett stort antal förslag baserade på de olika artiklarna i EU:s direktiv. Låt mig här peka på några av dem och vad vi socialdemokrater anser behöver göras, både för att klara kraven och för att klara de utmaningar som finns på detta område.Ett av dem finns i artikel 8.4 och handlar om energikartläggningar i stora företag. Det är ett bra initiativ, men det är alldeles för tandlöst, anser vi. Bland annat tycker vi att definitionen av stora företag i detta avseende är tveksam.I ljuset av det framgångsrika PFE-programmet i , som vi just nu tvingas fasa ut på grund av och de vackra löften regeringen ställde ut om att lägga fram ett nytt program, omfattande större delar av industrin, känns detta förslag som oerhört tunt. Kravet på regeringen att återkomma till med ett förslag på PFE 2.0 kvarstår från vår sida. Svensk industri behöver ett nytt program för energieffektivisering, så slösa inte bort den möjligheten! Det behövs inte mer utredande - det behövs att regeringen agerar nu!Fru talman! Enligt artikel 9.1 ska individuell mätning ske av bland annat el, fjärrvärme och varmvatten för hushållsbruk. Regeringens bedömning, efter mycket tydlig kritik från en stor majoritet av remissinstanserna, är att individuell mätning av exempelvis värme, kyla och tappvarmvatten kan och ska ske när det är tekniskt möjligt och kostnadseffektivt. Samma sak gäller vid ombyggnad. Vi socialdemokrater välkomnar det ställningstagandet och delar den uppfattningen.Men med detta sagt, och kopplat till artikel 4 i direktivets krav när det gäller renovering av byggnader, vill vi understryka behovet av en långsiktig nationell strategi för att få i gång renovering och upprustning av beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader. Denna sektor står för ungefär en tredjedel av den samlade energiförbrukningen. Vi vet att det finns en oerhört stor, outnyttjad besparings- och effektiviseringspotential här.Mest påtagligt blir detta naturligtvis när det gäller bostäder. Behovet av att staten tar ett ansvar för upprustningen av miljonprogrammet är uppenbart.Vinsterna i form av energieffektivisering, nya arbetstillfällen och en förbättrad bostadsstandard för hundratusentals människor talar sitt tydliga språk. Tyvärr tvingas vi även här konstatera att regeringen är helt utan några som helst förslag. Det är beklagligt ur många avseenden. Vi säger: Vänta inte, agera nu!Fru talman! Jag ska säga några ord också om energieffektivisering inom den offentliga sektorn. Här finns i artiklarna 5 och 6 en rad regler och krav. Vi vill från vår sida understryka att den offentliga sektorn ska vara en föregångare på detta område. Att använda sin roll som stor upphandlare och att med tydligt uttalad innovationsupphandling främja energieffektiva lösningar ska vara en självklarhet. Ett område som vi har lyft fram som ett exempel är belysningsområdet.Avslutningsvis: I artikel 7.1 stipuleras förutsättningarna för ett kvotpliktssystem på energieffektiviseringsområdet. Det handlar om att distributörer, företag som säljer energi i detaljistledet, också ska vara med och ta ansvar för att uppnå en ökad effektivisering i slutanvändarledet. Det är ett i grunden marknadsbaserat system som brukar kallas för vita certifikat.Men, fru talman, regeringen avvisar modellen med vita certifikat. Efter en lång rad uppräkningar av diffusa motiv, och trots sin extrema, nästan religiösa övertro på marknaden och marknadens mekanismer i alla möjliga och omöjliga sammanhang, anser regeringen tydligen att marknaden inte duger denna gång.Vi socialdemokrater delar inte den uppfattningen när det gäller att finna incitament för en nödvändig effektivisering där också energimarknadens aktörer måste ta sitt ansvar. Vi är övertygade om att vita certifikat enligt denna modell leder till att största möjliga energieffektivisering kommer att genomföras till lägsta möjliga kostnad.Vita certifikat kommer att bidra på ett kraftfullt sätt till ökad effektivisering och att de därför är ett viktigt inslag i det arbete som ligger framför oss på det här området.Fru talman! Energieffektivisering, ibland omnämnd som det största bränslet, är grundläggande för att vi ska klara många av de utmaningar som vi står inför. Klimat- och miljöfrågorna visar på det. Energipolitikens i det närmaste obehagliga inslag av säkerhetspolitik i vår omedelbara närhet, såväl geografiskt som , i just de här dagarna visar på det. En del är gjort och uppnått. Det mesta återstår att göra. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 2. Ett gammalt talesätt säger att den bästa energin är den som inte behöver produceras. Det har aldrig varit mer sant än , när världen söker lösningar på klimatutmaningen.Den senaste rapporten från FN:s klimatpanel, IPCC, säger att det är bråttom men möjligt att nå tvågradersmålet. Vägen dit går genom stora satsningar på energieffektivisering och på att byta ut fossil energi mot förnybar. bör, enligt FN:s klimatpanel, fokus vara på energieffektivisering.Att använda energin smartare och därmed kunna minska energianvändningen är helt avgörande för om vi kommer att kunna nå våra klimatmål. Att använda energin klokt ger också stora vinster för miljön, människors plånböcker och konkurrenskraft. Tyvärr är potentialen i stora delar outnyttjad.Att låsa upp de knutar som hindrar lönsamma investeringar i energieffektivisering är även en nyckel för att skapa ett hållbart energisystem, baserat på förnybar energi.Sverige är ett av de länder i världen som använder mest energi per person. Det hänger delvis samman med ett kallt klimat, en relativt stor industri och stora avstånd. Men det räcker inte som förklaring. En starkt bidragande orsak är även en tradition av låga elpriser och avsaknad av politik för energieffektivisering. Vissa bedömare menar att vi i skulle kunna spara så mycket som hälften av den energi vi använder.Men arbetet med energieffektivisering går trögt i både och . EU:s mål om minskad energianvändning till 2020 blir svårt att uppnå om inte mer görs än . Det är bakgrunden till att EU nu har lagt fram ett direktiv för hur medlemsländerna ska bidra till att minska energianvändningen. Men när alliansregeringen nu lägger fram sitt förslag om hur ska bidra är det tydligt att man försöker komma undan så lätt det går.Miljöpartiet beklagar att regeringen väljer att se energieffektivisering som någonting man försöker undvika. EU:s energieffektiviseringsdirektiv gav en möjlighet att ta ett övergripande grepp för minskad energianvändning. Men regeringen har valt den enklaste vägen ut när det gäller de frågor som EU har lyft upp. Regeringen petar i mindre frågor. Men de stora åtgärderna, som skulle kunna läggas fram, lämnas åt sidan.De förslag som regeringen i propositionen har lagt fram om energikartläggning för stora företag, kvalificeringssystem för energitjänster och individuell energimätning i de fall det är kostnadseffektivt ser vi övergripande positivt på. Men regeringens förslag är på marginalen, sett till de möjligheter som finns för energieffektivisering.Att anta ett ambitiöst mål för minskad energianvändning är det viktigaste för att skapa förutsättningar för energieffektiviseringsarbetet. borde, precis som , anta ett mål om minskad energianvändning. Målet måste vara att energianvändningen kan minska även när ekonomin växer. , och föreslår att ska ha ett mål om ett ambitiöst och långsiktigt arbete för minskad energianvändning.