bet · H101TU20 · 2014-06-16 00:00:00 — Enligt vår mening är en väsentlig orsak till problemen en dåligt underhållen och starkt försliten järnvägsinfrastruktur. Att som regeringen, i ett läge då den svenska järnvägen är i stort behov av underhållsåtgärder, dra ned på anslaget till drift och underhåll av järnvägen med 286 miljoner jämfört med är direkt oansvarigt. 2013/14:TU20 RESERVATIONER stor vikt att tvärtom höja anslaget till underhållsåtgärder på järnvägen. Ett för- bättrat underhåll av järnvägen kan snabbt öka transportsystemets robusthet och delvis även kapaciteten. Vi anser dock att det är ytterst betydelsefullt att un- derhållsåtgärder präglas av långsiktighet och stabilitet. Tillfälliga satsningar är inte tillräckligt. Vi vill också peka på att tillfälliga lösningar kan skapa en osäkerhet, och i sammanhanget kan framhållas att underhållsbranschen fak- tiskt har varslat personal som regeringen talar om historiska sats- ningar på underhåll. Vi anser därför att de långsiktiga satsningarna på under- håll av statens järnvägsinfrastruktur behöver öka. framkom det att det saknas flera miljarder i den nationella planen för järnvägsunderhållet. Vi fin- ner det därför nödvändigt att öka anslaget till järnvägsunderhållet inte minst med tanke på den osäkerhet som råder om underhållsbehoven och det osäkra underlag som hela den nationella planen vilar på. När det gäller järnvägsunderhållet kan vi påpeka att i betänkande 2013/14:TU19 har utskottet föreslagit att ska rikta ett tillkännagi- vande till regeringen om att den bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanlägg- ningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på statens järnvägsinfrastruk- tur i takt med att underhållskontrakten löper ut. I denna fråga ser vi därför fram emot regeringens återkommande. I fråga om väginvesteringar delar vi regeringens bedömning att de vägin- vesteringar som är beslutade är rimliga. Det är positivt att byggandet av Förbifart nu inleds. Även när det gäller fartkameror och ITS- lösningar samt energieffektivare fordon sker mycket positivt. Däremot är vi negativa till att regeringen har skurit ned på vägunderhållet med . Det drabbar inte minst skogs- och basindustrins godstransporter. Vägarnas bristande bärighet orsakar skogsindustrin betydande kostnader. Ett fullgott vägunderhåll är även en förutsättning för arbetspendling med bil utan- för storstadsregionerna. Vi kan konstatera att den snabba urbaniseringen i ställer stora krav på kollektivtrafiken. Då de tre storstäderna i växer snabbt ser vi att det finns ett stort behov av att i närtid öka kollektivtrafiken. Vi anser att detta be- hövs både för att förbättra förutsättningarna när det gäller att kunna resa till och från arbetet och för att ge en minskad klimat- och miljöpåverkan. När det gäller ser vi att Västsvenska paketet kommer att ha en avgörande betydelse för att skapa möjligheter för kraftigt ökat kollektivtrafikresande, och detta kan antas ha en stor betydelse både för och hela ut- veckling. Enligt vår mening är kollektivtrafikområdet särskilt väl lämpat för innovat- ionsupphandling. Detta kan bl.a. avse nya tågset med hög kapacitet och ener- gieffektivitet och eldrivna bussar som kan laddas under körning. Innovations- upphandling för kollektivtrafiken kan förbättra klimat och miljö och stärka in- novationsklimatet, vilket även gynnar sysselsättningen i . RESERVATIONER 2013/14:TU20 Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin me- ning. 10.Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för reg- ional transportinfrastruktur, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:T8 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:T14 av m.fl. (V) yrkande 2, 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 1–5, 7 och 8, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6, 2013/14:T325 av m.fl. (S), 2013/14:T349 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 25, bifaller delvis motionerna 2013/14:T14 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 8, 2013/14:T292 av (KD) yrkande 1, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 24 och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 7, 2013/14:T292 av (KD) yrkande 2 och 2013/14:T534 av Per Åsling (C) samt lägger skrivelse 2013/14:233 till handlingarna. Jag anser att det är oacceptabelt att regeringen, trots skarp kritik, inte har gjort några förändringar under arbetet med den nationella planen för transportsyste- met 2014–2025 som skulle innebära att planen skulle bidra till att transport- sektorn uppfyller klimatmålen. Jag kan konstatera att själva har bedömt att deras bakomliggande planförslags bidrag till miljökvali- tetsmålen om ett rikt växt- och djurliv och begränsad klimatpåverkan är nega- tivt och att det av myndighetens egna känslighetsanalyser framgår att många 2013/14:TU20 RESERVATIONER vägprojekt skulle bli olönsamma om planen utgick från klimatscenariot. Det är uppenbart att klimatutsläppen från transporterna kommer att öka om inga ytterligare åtgärder genomförs och att detta gäller även om åt- gärder för att minska klimatutsläppen räknas med. Jag anser att det är orimligt att lägga på en plan som inte leder närmare en lösning på klimatfrågan. I känslighetsanalys av planen slås det fast att över hälften av alla väginvesteringar skulle bli olönsamma om trafikutvecklingen skulle minska , något som skulle krävas för att uppfylla klimat- målen. Jag vill mot bakgrund av detta framhålla att åtgärdsplanen för trans- portsystemet 2014–2025 behöver revideras så att projekt och åtgärder som inte går att motivera utifrån klimat- och trafiksäkerhetssynpunkt prioriteras bort till förmån för åtgärder som i stället bidrar till den nödvändiga omställningen mot mer klimatsmarta transporter och ett transportsnålt samhälle för att aktivt bidra till att klimatmålen uppfylls. Jag anser att det är orimligt att först sätta upp klimatmål och sedan aktivt planera för åtgärder som leder i fel riktning. Det bör ställas klimatkrav på stat- lig finansiering och medfinansiering av infrastruktur. Enskilda åtgärder som bl.a. nya motorvägar i storstäder kommer att leda till kraftigt ökade koldiox- idutsläpp. Jag anser att det behövs en omfördelning mellan väg och järnväg för att nå klimatmålen. Förbifart och Österleden är två motorvägs- projekt som skulle falla bort vid en klimatrevidering, och de sammanlagda medel om som dessa båda projekt handlar om skulle i stället kunna satsas på klimatsmart infrastruktur. Jag föreslår därför att pla- nerna på Förbifart och den s.k. Österleden avbryts och att andra lösningar söks för Stockholmstrafiken där uppsatta klimat- och miljömål nås. Jag kan konstatera att den nuvarande totala ramen som beslutats för plan- perioden –2025 är otillräcklig för att täcka de uppenbara behov som finns inom järnvägen. Jag anser därför att den totala ramen bör utökas med 56 mil- jarder kronor till totalt för planeringsperioden. Av de ex- tra anslagen bör fördelas till banunderhåll och de resterande 49 miljarderna till järnvägsinvesteringar. Jag vill framhålla att regeringen kraftigt har underskattat behoven av järn- vägsunderhåll och att det finns stora brister i form av eftersatt underhåll. De flaskhalsar och den bristande spårkapacitet som råder i många fall motverkar järnvägstransporternas möjlighet att öka sina marknadsandelar. Jag vill därför understryka behovet av att satsa på underhåll och reinvesteringar i statliga järnvägar samt underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar samt statlig medfinansiering av enskilda vägar. När det gäller upprustning av lågtrafikerade banor vill jag peka på att ökade sats- ningar på järnvägsunderhållet kommer att ha positiva effekter för hela järn- vägssystemet. Jag anser också att det bör införas ett förbud mot att riva upp räls på banor som inte utnyttjas och att staten bör behålla ägandet av banorna. Jag anser att det finns stora behov av att satsa på järnvägsinvesteringar och föreslår därför att det görs en satsning om totalt 65 miljarder mer än regeringen RESERVATIONER 2013/14:TU20 föreslår på järnvägsinvesteringar –2025. Fördel- ningen av dessa resurser bör göras så att används till fyra större projekt som avser första etappen av Norrbotniabanan, Ostkustbanan –och –, höghastighetsbana hela sträckan –samt fyrspår/höghastighetsbana mellan och . Jag vill även framhålla att det utöver dessa större strategiska investeringar också finns många angelägna medelstora och mindre investe- ringar som väsentligt skulle förbättra järnvägens kapacitet och attraktivitet på många platser runtom i landet. Jag vill därför att 26 miljarder av den utökade satsningen om användas för detta. Jag anser vidare att det förslag som Utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta () presenterat om att inrätta ett stadsmiljömål som innebär att ökningen av persontransporter i tätorter ska ske med kollek- tivtrafik, cykel och gång bör genomföras. har man kunnat se att brister i storstadsområdenas infrastruktur leder till stora kostnader för sam- hälle, näringsliv och individer. Målen om fossilbränsleoberoende går inte att nå utan att vi minskar bilresorna i städerna kraftigt. I likhet med FFF-utred- ningen anser jag att en betydelsefull åtgärd för att minska trängseln i städerna och transporternas negativa miljöpåverkan är att staten tecknar stadsmiljöavtal med de kommuner som tydligt förbinder sig att genom markanvändning och på andra sätt verka för stadsmiljömålen. Via avtalen skulle kommunerna kunna erhålla statsanslag till den infrastruktur för kollektivtrafik och cykel som bedöms lämplig för att biltrafiken ska minska. Jag bedömer i likhet med att det behövs till statsmiljöprogrammen –2025 och att medel till detta bör föras över från vägin- vesteringar i den nationella transportplanen . Liknande upplägg finns i och , och man har där goda erfarenheter från detta då kommunerna framgångsrikt kunnat erbjuda invånarna miljövänligare resealternativ i stället för bil. Jag anser att det är angeläget med ett särskilt stöd till utbyggnad av spårvägar och tunnelbana samt cykelsatsningar. För att un- derlätta ett klimatsmart resande kring och mellan städer anser jag att det även är angeläget med särskilda satsningar på regionaltåg. Jag anser också att sjöfarten är en viktig pusselbit i omställningen till kli- matsmarta transporter. drygt 50 hamnar och vattenvägar har en stor potential att avlasta vägnätet och därmed minska klimatbelastningen. Jag väl- komnar regeringens sjöfartssatsningar. ser jag stora behov som inte blir tillgodosedda, inte minst i där slussarna i be- höver bytas ut . Därför vill jag att regeringen ska satsa ytterligare så att ombyggnaden av slussarna kan påbörjas . För att sjöfarten ska kunna öka sin marknadsandel föreslår jag också att en vägavgift för tunga lastbilar införs. finns endast ban- och farledsavgifter, vilket skapar snedvridna konkurrensvillkor. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. 2013/14:TU20 RESERVATIONER 11.Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för reg- ional transportinfrastruktur, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:T8 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 6, bifaller delvis motion 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkande 3, avslår motionerna 2013/14:T14 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 8, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 1, 5, 7 och 8, 2013/14:T292 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T325 av m.fl. (S), 2013/14:T349 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 25, 2013/14:T534 av Per Åsling (C) och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 7 och lägger skrivelse 2013/14:233 till handlingarna. Vi Sverigedemokrater stöder motioner om en långsiktig ökning av anslaget till järnvägsunderhållet. I likhet med flera andra partier anser vi att järnvägssyste- met plågas av betydande brister, vilket också har framkommit i den allt- mer alarmerande medierapporteringen. Enligt vår mening är en väsentlig orsak till problemen en dåligt underhållen och starkt försliten järnvägsinfrastruktur. Jag anser att det är direkt oansvarigt att som regeringen, i ett läge då den svenska järnvägen är i stort behov av underhållsåtgärder, dra ned på anslaget till drift och underhåll av järnvägen med 286 miljoner jämfört med . Tvärtom är det av stor vikt att höja anslaget till underhållsåtgärder på järnvägen. Ett förbättrat underhåll av järnvägen kan snabbt öka transportsyste- mets robusthet och delvis även kapaciteten. Jag anser dock att det är ytterst betydelsefullt att underhållsåtgärder präglas av långsiktighet och stabilitet. RESERVATIONER 2013/14:TU20 Tillfälliga satsningar är inte tillräckligt. Jag anser därför att de långsiktiga sats- ningarna på underhåll av statens järnvägsinfrastruktur behöver öka. framkom det att det saknas flera miljarder i den nationella planen för järnvägs- underhållet. Jag finner det därför nödvändigt att öka anslaget till järnvägsun- derhållet inte minst med tanke på den osäkerhet som råder om underhållsbe- hoven och det osäkra underlag som hela den nationella planen vilar på. När det gäller järnvägsunderhållet kan jag även påpeka att i betänkande 2013/14:TU19 har utskottet föreslagit att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanlägg- ningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på statens järnvägsinfrastruk- tur i takt med att underhållskontrakten löper ut. Detta är enligt min uppfattning mycket viktiga åtgärder för en fungerande järnvägstrafik. Vad jag nu har anfört om en långsiktig ökning av anslaget till järnvägsun- derhåll bör ge regeringen till känna som sin mening. 12.Nationell plan för transportsystemet och länsplaner för reg- ional transportinfrastruktur, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande ly- delse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reser- vationen. 2013/14:T8 av m.fl. (V) yrkande 4, 2013/14:T9 av m.fl. (S) yrkande 6, 2013/14:T10 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:T14 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 7 samt 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 6, bifaller delvis motionerna 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4, 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:T292 av (KD) yrkande 1, 2013/14:T325 av m.fl. (S), 2013/14:T349 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 24 och 25 samt 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:T15 av m.fl. (MP) yrkandena 5 och 8, 2013/14:TU20 RESERVATIONER 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8, 2013/14:T292 av (KD) yrkande 2, 2013/14:T349 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:T534 av Per Åsling (C) samt lägger skrivelse 2013/14:233 till handlingarna. Den åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 som regeringen redo- visar i skrivelse 2013/14:233 uppvisar enligt uppfattning all- varliga brister. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med en ny eko- nomisk ram för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen och att rege- ringen ger i uppdrag att lägga fram ett nytt förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Vi i anser att ett systemskifte måste genomföras inom trans- portinfrastrukturen i syfte att minska vår miljö- och klimatpåverkan. Vår upp- fattning står fast att regeringens förslag till ekonomisk ram för transportinfra- strukturen –2025 är alldeles för låg och att den inte ger utrymme för de åtgärder som måste vidtas för att komma till rätta med transportsektorns miljö- och klimatpåverkan. förespråkar i stället en kraftfull ök- ning av ramarna till , vilket vi bedömer är realistiskt och nödvändigt för att utveckla en hållbar infrastruktur som är förenlig med nat- ionella klimat- och miljömål. Med större ekonomiska ramar skulle det bli möj- ligt att investera mer i klimatsmarta och transportsnåla infrastrukturprojekt till gagn för både miljö och samhälle. Vi anser att det krävs en kraftig ökning av järnvägsinvesteringarna liksom satsningar på lokal spårtrafik för att möta behovet av klimatsmarta transporter i både storstäder och i övriga delar av landet. Följaktligen föreslår vi att ansla- gen till järnvägsinvesteringar och till lokal spårtrafik bör öka. Bland de inve- steringsåtgärder som vi anser bör prioriteras finns: –satsningar på höghastighetsbanor –byggande av Norrbotniabanan –ytterligare utbyggnad av kollektivtrafiken i –högre hastigheter längs bl.a. Ostkustbanan –järnväg mellan och –med tillhörande tvärbanor. Vi finner det inte heller osannolikt att de allvarliga felräkningar som uppdagats i beslutsunderlag på ett eller annat sätt kommer att drabba i vårt tycke angelägna projekt. Detta är ytterligare ett skäl för rege- ringen att skyndsamt återkomma med förslag till ökad ram för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen. Som den nationella trafikslagsövergripande planen nu är utformad uppvisar den alltför stora brister vad gäller miljö- och klimathänsyn för de projekt som redovisas. Vi anser också att den saknar förutsättningar för att avhjälpa de RESERVATIONER 2013/14:TU20 stora bristerna i kapacitet och tillgänglighet som resenärer och godstrafik i hela landet drabbas av. efterlyser därför en reviderad plan mer foku- serad på klimatmål, övriga miljökvalitetsmål och ett transportsnålare sam- hälle. I den nuvarande planen ingår i alltför stor utsträckning resurser till in- vesteringar i kostsamma vägprojekt för att tillgodose den fossildrivna fordons- flottans behov. Detta är klart förkastligt ur miljösynpunkt och det kommer inte heller att långsiktigt avhjälpa trafiksituationen i våra storstäder. Vi i anser att nya motorvägar oundvikligen leder till ökad trafik och tilltagande trängsel, särskilt i våra tätorter. Dessutom försämras luft- kvaliteten för befolkningen, och utsläppen av växthusgaser har en klimatpå- verkan som är odiskutabel. Erfarenheterna från andra europeiska storstäder vi- sar också med all önskvärd tydlighet att trängselproblematiken inte låter sig åtgärdas genom nya motorvägar. Mot denna bakgrund kan projekt som Förbi- fart och Österleden inte betraktas som något annat än gigantiska felinvesteringar som är hopplöst otidsenliga för att möta de utmaningar vi står inför. Vi finner det därför anmärkningsvärt att regeringen väljer att stödja sats- ningar av detta slag som varken ur samhällsekonomisk synpunkt eller miljö- synpunkt är försvarbara. I stället ser vi en överhängande risk för att byggandet av Förbifart kommer att ske på bekostnad av anslag till en utbyggd kollektivtrafik. Vi anser därför att besluten måste rivas upp till förmån för nya och hållbara infrastruktursatsningar för att lösa trafiksi- tuation. Vad jag nu anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. 13.Åtgärder inom sjöfarten, punkt 9 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande ly- delse: 2013/14:T16 av m.fl. (S) yrkande 9. Sjöfarten är mycket viktig för . Det är angeläget att behåller en svenskflaggad fartygsflotta och kan behålla sin position inom de internat- ionella forum som finns för sjöfarten. Vi vill lyfta fram att regeringen i doku- mentet Svensk sjöfartsnäring – Handlingsplan för förbättrad konkurrens fram- håller att förbättringar av förbindelser till och från hamnar, både till land och till sjöss, kan öka kapaciteten för sjöfarten. Ett femtiotal allmänna hamnar i är öppna för allmän kommersiell sjöfart. Därtill finns ett antal industri- 2013/14:TU20 RESERVATIONER och privathamnar som i första hand är knutna till specifika industriföretag. De flesta allmänna hamnar fungerar antingen som internationella, nationella eller regionala logistiknoder, vilket innebär att hamnarna används av flera trafikslag för omlastning och mellanlagring. Sjöfarten kan innebära goda möjligheter för kapacitetsavlastning för trans- portsystemet. Regeringen har i propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) betonat att den allmänna utgångs- punkten bör vara att transportförsörjningen ska vara samhällsekonomiskt ef- fektiv och bedrivas på ett miljöanpassat sätt. har ställt sig bakom denna bedömning (bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Vi vill framhålla att fokus i regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25) var att skapa förutsätt- ningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och i alla avseenden hållbart transportsystem med fokus på de viktigaste noderna och stråken där viktiga import- och exporthamnar och deras anslutningar ingår. Kapaciteten för sjöfarten påverkas av farlederna, hamnanläggningarna och landinfrastruk- turen. För att förbättra möjligheterna för sjöfarten att avlasta infrastrukturen för landtransporter kan det behövas förbättringar av anslutningarna till ham- narna, t.ex. ökad bärighet, breddning av vägar eller förstärkta järnvägsanslut- ningar. Även i farlederna in till hamnarna kan åtgärder behövas, exempelvis muddring och utmärkning av inseglingsrännan. Den övervägande delen av godstransporterna till, från och inom sker i ett begränsat antal godsstråk. Vi anser därför att det är viktigt att de hamnar som ligger i de mest betydelsefulla transportstråken ska kunna vara effektiva noder i transportkedjan. Enligt vår mening ska ha en kvalitetssjöfart som tar ansvar för mil- jön. Vi konstaterar att ligger i framkant när det gäller miljöförbätt- ringar och ser att den höga miljöprofilen kan utgöra ett gott varumärke för den svenska sjöfarten och stärka konkurrenskraften. Sjöfartsnäringens internationella karaktär tillsammans med det faktum att de flesta ämnen som släpps ut i luften transporteras långa sträckor gör att nat- ionella åtgärder inte räcker. Internationella beslut är därför avgörande för att minska sjöfartens utsläpp till luft och vatten. är av tradition ett före- gångsland på miljöområdet, och vi förutsätter att regeringen fortsätter att aktivt driva frågor för att inom ramen för internationellt samarbete fortsätta förbättra såväl havs- som landmiljöer. Vi kan i sammanhanget med tillfredsställelse konstatera att flera viktiga frågor som hantering av barlastvatten, utsläpp av kväveoxider och energieffektivitet behandlas aktivt såväl på internationell nivå som inom . Enligt vår mening måste sjöfartens miljöanpassning drivas vidare så att mil- jöbelastningen minskar och sjöfartens potential som ett miljövänligt trans- portslag till fullo utnyttjas. bör detta, enligt vår mening, inte ske på bekostnad av den svenska konkurrenskraften inom sjöfartsnäringen och inom industrin. IMO:s beslut om skärpta krav på utsläpp av fartygsbränsle innebär ett mycket viktigt steg mot att minska sjöfartens utsläpp och kommer att leda RESERVATIONER 2013/14:TU20 till miljö- och hälsovinster särskilt för de områden som är s.k. SECA-områden. Vi anser att bör fortsätta att inom EU och i internationella forum arbeta för att även andra stater ska införa krav i nivå med de som gäller inom SECA- området. Därutöver bör arbeta för att de negativa konsekvenserna av de skärpta reglerna blir så små som möjligt.