bet · H101KU31 · 2014-01-01 00:00:00 — minst en röstningslokal i varje kommun utanför omvalsområdet som ger väl- jarna möjligheter att rösta som förtidsröstningen får pågå. lösning är lätt att tillämpa och garanterar möjligheterna till förtidsröstning ut- anför det egentliga omvalsområdet. Vidare anser regeringen att hänsyn måste tas till de olikheter som finns i skilda kommuner vad gäller förutsättningen för och behovet av öppethållande för röstmottagning under förtidsröstningspe- Regeringen anser att det bör kunna överlämnas åt kommunerna att själva bedöma i vilken omfattning röstningslokaler som inrättas ska vara öppna för röstmottagning. Som en rättslig förutsättning för kommunernas be- slutsfattande i detta avseende bör dock gälla att kommunerna ser till att erbjuda väljarna goda möjligheter att rösta. Vidare föreslår regeringen att kommuner utanför omvalsområdet senast en vecka efter ett beslut om omval ska meddela den centrala valmyndigheten var och när röstning inom kommunen kan ske. Regeringen anför (s. 34) att det är av stor vikt att information om var och när det är möjligt att förtidsrösta i ett omval är tillgänglig för väljarna, partierna och valadministrationen före valet så att de kan anpassa sig efter de givna förutsättningarna. nerna bör ha en beredskap och övergripande planering för vilka lokaler som kan tänkas bli aktuella att använda för den händelse det fattas beslut om omval. Deltagande i val för personer med funktionsnedsättning trädde ändringar i vallagen i kraft som innebär att kommunerna inte längre har möjlighet att, efter dispens från , använda lokaler som inte är tillgänglighetsanpassade som röstmottagningsställen (prop. 2013/14:37, bet. 2013/14:KU9, rskr. 2013/14:124). En väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster ska på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs (7 kap. 3 § andra stycket vallagen). Be- stämmelsen har i vissa fall tolkats på så sätt att det endast är röstmottagarna som har rätt att biträda vid röstningen; det framgår av från valen (Rapport 2011:1). Om ett röstmottagningsställe när röstmottagning sker inte är tillgängligt för väljare med funktionsnedsättning, föreslås röstmottagarna få ta emot dessa väljares valkuvert utanför röstmottagningsstället, om det kan ske under betryggande former. Enligt regeringens mening (prop. s. 35) kan det inte uteslutas att det i undantagsfall kan uppkomma behov av att utnyttja möjlig- heten att lämna valkuvert utanför en vallokal trots att denna är tillgänglighetsanpassad. Möjligheten att i vissa fall få lämna röster utanför vallokaler bör därför behållas. Vidare föreslås ett tydliggörande av att en väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster får anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstning. Erfarenheterna visar, anför regeringen (prop. s. 36 f.) att avsaknaden av en uttrycklig rättslig reglering har lett till tveksamheter vid tolkningen och tillämpningen av lagen. Regeringen föreslår därför ett förtydligande. Röstning genom bud går till så att väljaren i närvaro av budet och ett vittne lägger ned de valkuvert som gjorts i ordning i ett ytterkuvert för budröst, klistrar igen ytterkuvertet, intygar på kuvertet att han eller hon gjort i ordning valkuvertet och ytterkuvertet på detta sätt och att valkuvertet inte har gjorts i ordning tidigare än vad som är tillåtet och anger sitt namn och sitt personnummer på ytterkuvertet. Väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till sin vallokal eller någon annan röstningslokal ska dessutom på ytterkuvertet intyga att de uppfyller kraven för att få budrösta. Att väljaren själv har gjort detta ska intygas av vittnet och budet på ytterkuvertet; där ska de även ange sina namn, personnummer och adresser. Vidare ska den som är bud anteckna på ytterkuvertet i vilken egenskap han eller hon uppträder som bud. För bud som är lantbrevbärare eller är anställd i kriminalvårdsanstalt gäller vissa andra regler. Vidare finns bestämmelser om att väljare respektive bud ska legitimera sig m.m. Röstmottagarna får inte ta emot ytterkuvert från ett bud om kuvertet inte uppfyller kraven på hur sådana kuvert ska ha gjorts i ordning eller om budet inte kan styrka sin identitet. Ett ytterkuvert som inte tas emot ska tas om hand av röstmottagarna och överlämnas till valnämnden, som ska förvara kuvertet . Ytterkuvertet får så mycket text att det kan te sig svårt, inte bara för väljaren utan även för bud och vittne, att tillgodogöra sig innehållet och fullgöra alla de formella krav som ställs på dem som medverkar i budröstningen, anförs det i propositionen (s. 43). Det är inte heller ovanligt att ytterkuvert för budröst inte uppfyller kraven på hur sådana kuvert ska ha gjorts i ordning. Erfarenheterna från prövning av överklaganden val visar att det i åtskilliga fall funnits brister i röstmottagarnas kontroll av budrösterna. I propositionen föreslås att väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte själva kan ta sig till ett röstmottagningsställe på begäran ska få lämna sina valsedlar till av valnämnden särskilt förordnade röstmottagare (ambulerande röstmottagare). Vid sådan röstning ska vallagens 7 kap. med allmänna bestämmelser om röstning, 8 kap. med allmänna bestämmelser om röstmottagning och 10 kap. med bestämmelser om röstmottagning i röstningslokal vara tillämpliga. Regeringen framhåller i propositionen (s. 40) att förslaget utgör ett viktigt led i arbetet att ge alla väljare så likartade förutsättningar som möjligt att utnyttja sin rösträtt som valsäkerheten upprätthålls på en godtagbar nivå. Om detta förslag genomförs finns det enligt regeringen inte längre något behov av kommunalt förordnade bud, varför den bestämmelse som reglerar detta föreslås upphävas. I övrigt bör den nuvarande budröstningen behållas. Vidare föreslås att vittnen och bud inte längre ska ange sina adresser på ytterkuvert för budröst vid budröstning. En väljare som röstar genom bud ska, utöver vad som gäller, även intyga att han eller hon själv har lagt en valsedel i ett valkuvert för varje val som väljaren deltar i. Enligt regeringen (prop. s. 43 f.) går det inte att bortse från att kraven på uppgiftslämnande genom information och intygande på ytterkuverten har tillkommit enbart i syfte att trygga genomförandet av fria och hemliga val för de väljarkategorier som använder budröstning. Med hänsyn till syftet med att uppgifter lämnas på ytterkuvert för budröstning – möjliggörande av kontroll – anser regeringen att det är tillräckligt med uppgift om personnummer eller tjänstgöringsnummer. På detta sätt kan ytterkuvertets typografiska utformning ändras något för att göra det enklare för väljare, bud och vittne att tillgodogöra sig informationen. På samma gång kan risken för fel vid röstmottagningen minska, eftersom kontrollen av om de formella kraven är uppfyllda kan begränsas något. preliminära rösträkning ska i undantagsfall förlängas efter valdagen ska valnämnden sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna. Resultatet av nämndens rösträkning är preliminärt. Vid sammanträdet ska nämnden granska alla de förtidsröster som har kommit in i rätt tid men som inte hunnit skickas till vallokalerna för granskning där. Det gäller bl.a. de förtidsröster som avlämnats i andra kommuner och de utlandsröster som kommit in till kommunen som brevröster eller från en utlandsmyndighet och som inte har skickats till vallokalerna. Vid sammanträdet ska nämnden också granska de förtidsröster som underkänts i vallokalen. När granskningen är klar och de valkuvert som ska läggas i valurnorna har lagts ned i dessa kan rösträkningen påbörjas. När sammanträdet för rösträkning avslutats ska valnämnden till genast överlämna nämndens protokoll över sin rösträkning och de omslag som nämnden gjort i ordning. Uppgiften att granska och räkna förtidsröster onsdagen efter valdagen anses av många kommuner svår att administrera. Valnämndernas rösträkning genomförs ofta under stor tidspress. Orsaken till detta är främst det stora antalet förtidsröster som lämnats sent och, i vissa fall, stora avstånd mellan kommun och länsstyrelse. Andelen väljare som förtidsröstar sent i valet ökar. Om det behövs ytterligare tid för att på ett betryggande sätt genomföra rösträkningen föreslås valnämnden få fortsätta sammanträdet för rösträkning efter valdagen. Om valnämnden fortsätter sammanträdet ska nämnden till lämna över de omslag som gjorts i ordning för de val som räknats färdigt fram till dess. Vidare ska de omslag som gjorts i ordning och det valmaterial som tagits emot förvaras på ett säkert sätt under avbrottet, om rösträkningen avbryts. Regeringen framhåller vikten av att valsäkerheten tryggas. Det finns därför skäl att överväga ändringar för att förbättra säkerheten vid rösträkningen. En allmän utgångspunkt för regeringen är att förtidsröstning ska kunna ske i minst samma utsträckning som ; förtidsröstningen bör därför inte begränsas. Även med den föreslagna ändringen att valnämnden ska få fortsätta sammanträdet för rösträkning efter valdagen om det behövs ytterligare tid för att på ett betryggande sätt genomföra rösträkningen, är det angeläget att rösträkningen avslutas . Den föreslagna möjligheten till förlängning av rösträkningen bör därför endast utnyttjas när det är påkallat av hänsyn till intresset att säkerställa att valsäkerheten inte blir eftersatt. Målsättningen bör alltså även fortsättningsvis vara att rösträkningen ska avslutas . Möjligheten till förlängning bör bara utnyttjas om det är nödvändigt för att genomföra rösträkningen på ett betryggande sätt. Under alla förhållanden måste enligt regeringens mening granskningen av . ska, om nämnden fortsätter sammanträdet efter valdagen, särskilt redovisa de val som räknats färdigt till . Det innebär att valnämnden ska lämna över de omslag som nämnden gjort i ordning i de val som nämnden hunnit räkna klart. Resterande omslag och nämndens protokoll bör överlämnas till först när sammanträdet för den preliminära rösträkningen helt har avslutats. När det gäller avskild och säker förvaring av valmaterial anser regeringen att det finns behov av att förtydliga att dessa krav gäller även vid eventuella avbrott under den preliminära rösträkningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft i fråga om 10 kap. 7 § och 12 kap. 8 §, som handlar om förvaring av valmaterial. I övrigt föreslås lagändringarna träda i kraft . Äldre föreskrifter ska tillämpas vid ett omval som hålls på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller kommunfullmäktige . Regeringen anför att ändringar som rör förfarandet i val normalt bör göras så att lagändringarna kan träda i kraft före valet. Ju som finns för förberedelser och för utbildning av valnämnder och röstmottagare om vilka regler som ska gälla i ett val, desto större blir risken för handhavandefel. Sådana fel kan leda till att utgången i valet påverkas och att det uppkommer behov av att hålla omval. Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val I propositionen Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (prop. 2013/14:48), föreslår regeringen också vissa ändringar i vallagen. De ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige. Det innebär att vid ett eventuellt omval eller extra val kommer de nuvarande föreskrifterna att gälla. har på förslag av beslutat att skjuta upp behandlingen av bl.a. det förslaget till lag om ändring i vallagen till 2014/(bet. 2013/14:KU16, rskr. 2013/14:178). Utskottet välkomnar de förslag som regeringen presenterat i propositionen och instämmer i de skäl som anförts för de föreslagna ändringarna. Utskottet föreslår att antar förslaget till lag om ändring i vallagen. Utskottet noterar att det, med undantag för de föreslagna reglerna om förvaring av valmaterial, föreslås att de nu aktuella ändringarna i vallagen ska träda i kraft men att äldre föreskrifter ska tillämpas vid ett omval som hålls på grund av att ett ordinarie val till eller landstings- eller kommunfullmäktige 2014 upphävts. När det däremot gäller förslagen till ändringar i vallagen som regeringen presenterat i propositionen Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (prop. 2013/14:48), föreslås ändringarna träda i kraft och tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018. Vid ett eventuellt extra val – 2018 kommer således de nu gällande bestämmelserna att tillämpas när det gäller bl.a. den fria nomineringsrätten, fördelning av mandat i val och valkretsin- delningen i , och de nya bestämmelserna tillämpas beträffande bl.a. utbildning av röstmottagare och valnämnder, utformningen av röstmottagningsställen och förtidsröstning vid omval. Ökade möjligheter att lämna särskild personröst Utskottets förslag i korthet avslår en motion (V) om ökade möjligheter att lämna personröst. Jämför reservation (V). I utskottets betänkande Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (bet. 2013/14:KU16) behandlade utskottet regeringens proposition 2013/14:48 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val, som bl.a. innehöll förslag om förhandsanmälan av partier för deltagande i val och om samtycke till kandidatur. Utskottet gjorde när det gäller dessa frågor samma bedömningar som regeringen: att krav borde införas på förhandsanmälan av partier som vill delta i val men att en särskild anmälan inte alltid behöver göras, t.ex. om ett parti anmäls för deltagande i val till , då anmälan gäller också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet samt för val till . Vidare borde den som kandiderar för ett parti som anmält sitt deltagande i ett val skriftligen ha samtyckt till kandidaturen. Om en person som inte har samtyckt till en kandidatur för ett visst parti trots det har tagits upp på en valsedel för det partiet borde namnet betraktas som obefintligt. På utskottets förslag beslöt att till 2014/skjuta upp bl.a. behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) som innehåller dessa ändringar (rskr. 2013/14:178). vallagskommitté föreslog i sitt slutbetänkande E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24) att i stället för att som anses som obefintlig ska en tillskriven kandidat för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater beaktas vid sammanräkningen, under förutsättning att det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Väljaren ska då anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. Om flera namn skrivs till får den första kandidaten väljarens personröst, om det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Övriga tillskrivna kandidater betraktas, liksom enligt gällande lag, som obefintliga. Regeringen gör i propositionen bedömningen att det i ett annat sammanhang bör övervägas om det bör införas en möjlighet att lämna en särskild personröst på en kandidat genom att skriva till kandidatens namn på en blank valsedel eller partimarkerad valsedel för ett parti som anmält samtliga sina kandidater. Efter en genomgång av remissutfallet där det bl.a. framförts att det enligt flera länsstyrelser och finns en risk för att tiderna för sammanräkningen kan komma att förskjutas, att kan komma att behöva registrera nya valsedlar för varje tillskrivet namn, att det kan uppstå osäkerhetsmoment, särskilt om kandidatens namn förekommer på flera listor för partiet, anför regeringen (prop. s. 29) följande som skäl för att ökade möjligheter att lämna särskild personröst inte bör genomföras. Enligt regeringens uppfattning talar mycket för att kommitténs förslag bör kunna underlätta betydligt för väljare att personrösta även om väljaren inte har tillgång till partiets namnvalsedel vid röstningstillfället. Regeringen anser dock att en grundläggande förutsättning för att genomföra förslaget är att tiderna för sammanräkningen inte får överskridas. Härutöver behöver också möjligheten att skriva till namn anpassas till det system för anmälan av kandidater som finns. Om anmälda kandidater får skrivas till på partivalsedlar och blanka valsedlar för de partier som har anmält samtliga kandidater kan detta i många fall – när namnet förekommer på flera namnvalsedlar – få till följd att länsstyrelserna behöver registrera en ny valsedel i valdatasystemet varje gång en kandidat skrivs till på en valsedel. Denna uppfattning för bl.a. i , i och fram. Som framhåller skulle detta kunna innebära att en mycket stor mängd nya valsedlar måste upprättas i samband med den slutliga rösträkningen. Regeringen bedömer att detta kan få till följd att tiderna för sammanräkningen överskrids och att valresultatet kan försenas. Regeringen anser att redan denna omständighet medför att det finns behov av ytterligare överväganden i fråga om förfarandet för röstsammanräkning innan förslaget genomförs. Det finns dock skäl att ta fasta på kommitténs bedömning att man bör sträva efter att underlätta för väljare som förtidsröstar utanför sin hemkommun att lämna en särskild personröst (jfr 3 kap. 1 § RF). Frågan bör därför övervägas vidare i annat sammanhang. Frågan bereds i . m.fl. (V) begär i motion 2013/14:K22 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär ökade möjligheter att lämna särskild personröst. Motionärerna anför att om vallagskommitténs förslag om en obligatorisk förhandsanmälan av partier och kandidater genomförs, innebär det enligt deras bedömning ökade förutsättningar för en korrekt och snabb sammanräkning av röster. Motionärerna anser därmed att det saknas skäl att, så som regeringen förordar, ytterligare utreda frågan om att införa en ökad möjlighet att lämna särskild personröst. Enligt utskottets mening är det mycket som talar för att kommitténs förslag bör kunna underlätta betydligt för väljare att personrösta även om väljaren inte har tillgång till partiets namnvalsedel vid röstningstillfället. Det går emellertid inte att bortse från de synpunkter som förts fram i olika remissvar om att det kan finnas risk för problem i samband med rösträkningen. Utskottet, som delar regeringens uppfattning att frågan bör övervägas vidare, föreslår att avslår motionen. Ökade möjligheter att lämna särskild personröst, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ökade möjligheter att lämna särskild personröst. Därmed bifaller motion 2013/14:K22 av m.fl. (V). vallagskommitté föreslog att en tillskriven kandidat för ett parti som har registrerat partibeteckning och anmält samtliga kandidater ska beaktas vid sammanräkningen, i stället för att anses som obefintlig – detta under förutsättning att det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Väljaren ska då anses ha lämnat en personröst för den kandidaten. För det fall att flera namn skrivs till får den första kandidaten väljarens personröst, om det är fråga om en kandidat som partiet har anmält. Övriga tillskrivna kandidater betraktas, liksom enligt gällande lag, som obefintliga. Kommittén föreslog även att det ska införas en obligatorisk förhandsanmälan av partier och kandidater. Denna fråga har behandlats av som på förslag av beslutat att till 2014/skjuta upp bl.a. regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (bet. 2013/14:KU16, rskr. 2013/14:178). Om kommitténs förslag om obligatorisk förhandsanmälan av partier och kandidater genomförs innebär det enligt min bedömning ökade förutsättningar för en korrekt och snabb sammanräkning av röster. Jag anser därför att det saknas skäl att så som regeringen förordar ytterligare utreda frågan om att införa en ökad möjlighet att lämna särskild personröst. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär ökade möjligheter att lämna särskild personröst. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:124 Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet. antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837). 2013/14:K22 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär ökade möjligheter att lämna särskild personröst. BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG Tryck: , 2014