bet · H101SkU16 · 2014-03-12 00:00:00 — Kommuner som inte klarar av att erbjuda bistånd genom en kontaktperson kan tilldömas en särskild avgift på lägst och som högst . Eftersom det är svårt för landets kommuner att rekrytera kontaktpersoner, har många kommuner sett sig tvungna att kompensera kontaktpersonen för denna höjda skattenivå med en summa som på årsbasis motsvarar den skatt kontaktpersonen kommer att få genom sin deklaration. Kontaktpersonen kompenseras enbart för ett uppdrag. Det är inte rimligt att beskatta uppdrag av detta slag, eftersom detta handlar om nollsummespel. Det är inte heller rimligt att landets kommuner med skattemedel behöver kompensera kontaktpersonerna för denna skatteeffekt. Inte nog med att kontaktpersonen redan har betalat skatt på sin inkomst, vilken den använder för att betala sina utlägg för i uppdraget, därutöver ska kontaktpersonen ytterligare en gång betala skatt för omkostnadsersättningen. Detta leder till rundgång av pengar, eftersom begränsningen av avdragsrätten gjordes för att finansiera jobbskatteavdraget. Det är angeläget att reglerna för omkostnadsersättning för kontaktpersoner ses över och förenklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Gåvor och bidrag till ideella ändamål, punkt 9 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 41 och 2013/14:Sk351 av de (M) yrkande 1 och 2013/14:Sk370 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2. Regeringen har infört att gåvor till ideella organisationer som arbetar med hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning ska kunna ge rätt till skattereduktion. Möjligheten till skattereduktion gäller privatpersoners gåvor till organisationer som godkänts av . Att enskilda medborgare vid sidan av vad samhället gör bidrar till olika välgörande ändamål är ett välkommet tillskott för många verksamheter. Vår uppfattning är dock att samhällets insatser ska beslutas i demokratisk ordning. Frågan man ska ställa sig är varför vissa medborgare ska bekosta andras skattereduktioner? För varje skattekrona som försvinner på grund av en införd avdragsrätt måste – allt annat lika – andra medborgare betala bortfallet. har uttryckt farhågor om att det kommer att bli svårt att avgöra vilka organisationer som ska godkännas, dvs. vad som ska definieras som hjälpverksamhet bland behövande eller främjande av vetenskaplig forskning. Systemet upplevs också som krångligt av organisationer. Det är något motsägelsefullt i tanken att givaren måste uppmuntras med ett avdrag för att ge sina gåvor. Risken är att vi får en alltmer privatiserad välgörenhet och att offentligt stöd, som vi fattat beslut om i demokratiska forum, till föreningsliv, sociala verksamheter och forskning ersätts med privat finansiering via gåvor. Vi anser därför att skatteavdrag för gåvor ska avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bär, svamp och kottar m.m., punkt 10 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk433 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sk296 av (KD). Skattelättnader vid skörd gynnar arbetsgivaren oavsett om det är en bonde, fruktodlare eller bärplockarfirma. Lönsamheten är ofta på marginalen i denna bransch, och skattelättnader gynnar därför närodlade livsmedel. För svenska studenter kan arbete med skördning vara en god hjälp för försörjning över sommarferien. De svarta löner som finns inom säsongsarbetet med skörd antas motverkas genom lägre skatter, och utländska bärplockare som är skattebefriade utsätts för lika konkurrens från svenska plockare om dessa har ett större grundavdrag. Vilt växande bär och svamp är en tillgång som riskerar att bli kvar i skogen om inte villkoren förbättras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. HUS-avdrag, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk261 av (S) yrkandena 1–3 och 2013/14:Sk209 av och (båda KD), 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 2, 2013/14:Sk224 av (KD), 2013/14:Sk236 av (M), 2013/14:Sk239 av (M), 2013/14:Sk240 av (M), 2013/14:Sk241 av (KD), 2013/14:Sk249 av och (båda M), 2013/14:Sk254 av (M), 2013/14:Sk272 av (M), 2013/14:Sk289 av (M), 2013/14:Sk292 av (M), 2013/14:Sk305 av m.fl. (S), 2013/14:Sk331 av (FP), 2013/14:Sk349 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk357 av och (båda M), 2013/14:Sk379 av och (båda S), 2013/14:Sk383 av m.fl. (S), 2013/14:Sk394 av (M), 2013/14:Sk405 av m.fl. (S), 2013/14:Sk438 av (C), 2013/14:C297 av (MP) yrkande 2, 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) yrkande 7. Bakom argumentationslinjen att HUS-avdragets RUT-tjänster behövs för att underlätta vanliga människors vardag döljer sig den gamla överklassens lust efter billig arbetskraft för att kunna upprätthålla sin livsstil. Den som har många och ytmässigt stora bostäder (ofta också gamla) med vidsträckta trädgårdsanläggningar behöver givetvis både billig städpersonal (som bl.a. sköter matsilvret) och trädgårdsskötsel samt stöd i billiga hantverkare för underhåll av kråkslotten. Förvisso använder även många vanliga inkomsttagare bidraget, och genom fakturamodellen kan de rent av ibland inte ens vara medvetna om det. De stora vinnarna är dock höginkomsttagare som har råd och behov att använda avdraget upp till taket. Bakom RUT-avdragets ökning finns också uppfinningsrika företag och lobbyister som vill bygga upp denna marknad genom att tänja på gränserna och blanda olika tjänster så att även icke bidragsberättigad verksamhet slinker med. Detta underlättas av att inte har några ordentliga kontrollmöjligheter utan har beordrats av regeringen att i princip bara betala ut pengarna. Ingen hinner kontrollera om fakturan utöver flyttstädning även ersätter flytthjälpen, inte heller om poolen är ute eller inne eller exakt vad för trädgårdsverksamhet det handlar om. Fusket kan också ske genom att man på fakturan uppger en felaktig fördelning av timmar mellan bidragsberättigade och icke bidragsberättigade tjänster. I detta faktum utvecklas en fuskmentalitet, och de företagare som ärligen vill följa reglerna konkurreras ut när det finns företag och köpare med ett rymligare samvete. Regeringen har varit slapp och struntat i fusket med HUS-avdraget. Det måste bli ett slut på detta. Regelverk och tillämpning måste skärpas, avarter som avdragsgilla bartendrar ska upphöra och fusk genom blandning av avdragsgilla och icke avdragsgilla tjänster (eller arbetstimmar för desamma) ska avvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. HUS-avdrag, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2013/14:Sk209 av och (båda KD), 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 2, 2013/14:Sk224 av (KD), 2013/14:Sk236 av (M), 2013/14:Sk239 av (M), 2013/14:Sk240 av (M), 2013/14:Sk241 av (KD), 2013/14:Sk249 av och (båda M), 2013/14:Sk254 av (M), 2013/14:Sk261 av (S) yrkandena 1–3, 2013/14:Sk272 av (M), 2013/14:Sk289 av (M), 2013/14:Sk292 av (M), 2013/14:Sk305 av m.fl. (S), 2013/14:Sk331 av (FP), 2013/14:Sk349 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk357 av och (båda M), 2013/14:Sk379 av och (båda S), 2013/14:Sk383 av m.fl. (S), 2013/14:Sk394 av (M), 2013/14:Sk405 av m.fl. (S), 2013/14:Sk438 av (C), 2013/14:C297 av (MP) yrkande 2, 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 12. En viktig del av vårt kulturarv är de byggnader som bedömts vara av kulturhistoriskt värde. De fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska vardagliga samhället. vill införa ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. Till skillnad från det allmänna ROT-avdraget som endast kan sökas av privatpersoner ska detta riktade avdrag beviljas alla som ansvarar för k-märkta byggnader – även kommuner, organisationer och stiftelser. Dock ska statliga förvaltare fortsatt äska stöd genom direkta anslag. Det finns bidrag att söka från länsstyrelserna för att utföra nödvändigt renoveringsarbete på kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Medlen fördelas dock från begränsade , vilket innebär att inte alla sökande kan beviljas stöd. Införandet av kulturarvs-ROT syftar till att komplettera dessa bidrag genom att bevilja skattelättnader för de renoveringsarbeten för vilka bidragen inte får sökas. Innan ROT-avdrag beviljas är det alltså tänkt att ska intyga dels att byggnaden i fråga bedöms ha kulturhistoriskt värde, dels att renoveringsarbetet inte redan fått stöd i form av bidrag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. HUS-avdrag, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2013/14:Sk209 av och (båda KD), 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 2, 2013/14:Sk224 av (KD), 2013/14:Sk236 av (M), 2013/14:Sk239 av (M), 2013/14:Sk240 av (M), 2013/14:Sk241 av (KD), 2013/14:Sk249 av och (båda M), 2013/14:Sk254 av (M), 2013/14:Sk261 av (S) yrkandena 1–3, 2013/14:Sk272 av (M), 2013/14:Sk289 av (M), 2013/14:Sk292 av (M), 2013/14:Sk305 av m.fl. (S), 2013/14:Sk331 av (FP), 2013/14:Sk349 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk357 av och (båda M), 2013/14:Sk379 av och (båda S), 2013/14:Sk383 av m.fl. (S), 2013/14:Sk394 av (M), 2013/14:Sk405 av m.fl. (S), 2013/14:Sk438 av (C), 2013/14:C297 av (MP) yrkande 2, 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) yrkande 7. Vi vill riva upp skattereduktionen för hushållsnära tjänster, det s.k. RUT-avdraget, som drar undan alltmer skatteintäkter som går. Det används i första hand av höginkomsttagare och kostar oerhört mycket för ett fåtal, lågproduktiva arbetstillfällen med djupt problematiska arbetsvillkor. Att vi med gemensamma skattemedel numera också subventionerar läxhjälp till barn vars föräldrar har råd att köpa den stärker vår övertygelse ytterligare. Vi vill i stället använda pengarna till satsningar på förskolan, bl.a. till minskade barngrupper och till barnomsorg som är tillgänglig , nätter och då allt fler småbarnsföräldrar faktiskt jobbar. Regeringen bör återkomma med förslag i syfte att avskaffa RUT-avdraget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I ett läge där byggkonjunkturen är vikande menar att det är viktigt att hålla uppe efterfrågan. Förutom att renovera flerbostadshus föreslår vi bl.a. stöd för att rusta välfärdslokaler och tillgänglighetsanpassa offentliga och kommersiella lokaler. Som en konjunkturåtgärd vill vi därför också behålla dagens ROT-avdrag –2016 för att sedan ersätta det med andra, mer samhällsnyttiga byggsatsningar. Vi avser att återkomma med krav på energieffektiviseringar så att ROT-avdraget används till klimatanpassningsåtgärder. gör mer än hälften av köparna av ROT-tjänsterna en skattereduktion som är . För att få en bättre fördelningspolitisk profil på ROT-avdraget föreslår vi att den maximala skattereduktionen sänks till 2015 och 2016. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Fackföreningsavgift och a-kasseavgift, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk223 av och (båda S), 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 10, 2013/14:Sk413 av m.fl. (S) och 2013/14:Sk420 av (S). En väl fungerande, tydlig, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknadsmodellen. En sådan arbetslöshetsförsäkring möjliggör nödvändig strukturomvandling, ger ekonomisk trygghet till dem som förlorar jobbet, stimulerar efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverkar press nedåt på lönerna. Direkt efter valet slopade regeringen skattereduktionen för avgift till fackförening och a-kassa. Regeringen motiverade det med att detta var en del av finansieringen av jobbskatteavdraget. Motsvarande rätt för arbetsgivares medlemskap i arbetsgivarorganisation lämnades dock orörd. Det är en inkonsekvens med en tydlig ideologisk udd riktad mot fackföreningsrörelsen. höjdes avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen kraftigt. Avgifterna till varje arbetslöshetskassa differentierades. A-kassor med en hög arbetslöshet fick en högre avgift och kassor med låg arbetslöshet fick en lägre avgift. Denna politiska hållning är inget annat än ett uttryck för en mycket medveten strävan att underminera fackens ställning på arbetsmarknaden. Regeringen har ju vid olika tillfällen sänkt arbetsgivaravgiften för företag och därmed minskat deras kostnader. Det finns starka argument för ett återinförande av skattereduktionen för fackföreningsavgift. Först och främst är det en fråga om rättvisa, en fråga om skattemässig likabehandling av parterna på arbetsmarknaden. Att medlemmar i fackliga organisationer medges skattelättnad för medlemsavgiften är dessutom en fråga om att stimulera samhällsnyttan. Fackliga organisationer gör ett samhällsnyttigt arbete. Förtroendevalda, anställda och aktiva medlemmar arbetar för att undvika konflikter och skapa legitimitet för beslut på arbetsmarknaden. Det fackliga arbetet gynnar hela samhället, alla arbetstagare, och inte bara dem som genom sitt fackliga medlemskap finansierar arbetet. Frågan om avdrag för medlemsavgift i fackförening bör behandlas med frågan om det befintliga avdraget för medlemskap i arbetsgivarorganisation. Antingen ska båda avdragen finnas eller så ska ingetdera ge avdrag. Balans och proportionalitet talar för detta. Vår uppfattning är att båda avdragen ska finnas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Reseavdrag, punkt 13 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk341 av och (båda MP) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:Sk300 av och (båda C), 2013/14:Sk335 av (FP), 2013/14:Sk336 av och (båda FP), 2013/14:Sk435 av (KD), 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:T341 av (KD) yrkande 4. Dagens reseavdragssystem uppmuntrar direkt till skattefusk. innebar skattefusket ett bortfall i skatteintäkter för samhället på , vilket omräknat till penningvärde blir . Att alliansregeringen som i så många andra sammanhang går till storms mot skattefusk inte alls har brytt sig om att stoppa skattefusket när det gäller reseavdraget kan man endast tolka som en klar politisk prioritering. Man kan säga att den typiske reseavdragaren är en högavlönad man i storstadsregionernas utkanter som medvetet fuskar med sitt avdrag. Frågan är om det var detta som var meningen med dagens reseavdrag. Dagens reseavdragssystem gynnar även på ett otillbörligt sätt bilisten, oftast en man bosatt nära storstadsregionerna. av dem som söker reseavdrag åker ensamma i sin bil. åker kollektivt trots att det är i storstadsnära områden som kollektivtrafiken är väl utbyggd och tillgänglig. Det är mycket svårt att försvara ett reseavdragssystem som ensidigt gynnar ett transportslag, bilen, på det sättet som vårt svenska system gör. I där vi vill ha valuta för våra skattepengar och undanröja skattefusk som vi av såväl effektivitets- som miljö- och klimatskäl är tvingade att öka det kollektiva resandet går dagens system inte att försvara. Ett alternativ till dagens svenska system är ett avståndsbaserat reseavdragssystem, ett system som bidrar till att man tar sig till arbetet, inte på vilket sätt detta sker. Detta system finns i bl.a. , , , och . Ett sådant system skulle undanröja de flesta källorna till skattefusk. Enligt beräkningar från WSP, ett av världens ledande analys- och teknikkonsultföretag, skulle detta system öka kollektivtrafikandelen av resorna. Det är dags att ersätta dagens reseavdragssystem med ett modernt system som bättre uppfyller de mål som är satta. Det är dags att ge skattebetalarna själva ansvaret för på vilket sätt de tar sig till jobbet och avskaffa det ensidiga gynnandet av ensambilåkandet. Vi behöver ett färdmedelsneutralt och avståndsbaserat reseavdragssystem i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Reseavdrag, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Sk300 av och (båda C), 2013/14:Sk335 av (FP), 2013/14:Sk336 av och (båda FP), 2013/14:Sk341 av och (båda MP), 2013/14:Sk435 av (KD), 2013/14:T341 av (KD) yrkande 4 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 10. Det finns ett mycket omfattande fusk med dagens reseavdragssystem. En undersökning som gjorde 2003 visade att av dem som gjorde reseavdrag gjorde felaktiga avdrag. Av dem som gjorde felaktiga avdrag gjorde fel till sin fördel. Enligt undersökningen beräknades staten härigenom gå miste om 2003 i förlorade intäkter. Om man antar att kostnaderna för fusket har ökat i samma omfattning som den totala kostnaden för reseavdraget förlorade staten intäkter på 2009. Ett avståndsbaserat – färdmedelsneutralt – reseavdrag gynnar kollektivtrafik och kvinnor (eftersom de använder kollektiva transporter oftare än män), minskar fusket och är bra för miljön och klimatet. Det missgynnar personer som är tvungna att använda bilen på grund av frånvaro av eller otillräcklig kollektivtrafik. En övergång till ett avståndsbaserat reseavdrag behöver kompletteras med kompensatoriska åtgärder för i första hand befolkningen på landsbygden med dålig tillgång till kollektivtrafik. Ett avståndsbaserat och färdmedelsneutralt reseavdrag som inte missgynnar landsbygden bör utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Dubbelbeskattningsavtal och SINK-skatt, punkt 14 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk262 av (S) och 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2013/14:Sk355 av m.fl. (FP) och 2013/14:Sk356 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2. Det kommer många uppgifter om hur utländska arbetsgivare missbrukar utländsk arbetskraft i arbeten i . Icke avtalsenliga löner, löner långt under svenska avtal och bristande säkerhet i arbetsmiljön uppges förekomma. I vad mån skatter och sociala avgifter verkligen betalas i hemländerna är också ytterst oklart. Det utländska företaget som utför arbete i kan också hämta arbetskraften från ett tredje land eller flera andra länder. Flera av våra nordiska grannländer, t.ex. , har av det här skälet ändrat sin lagstiftning så att det i vissa fall är tillåtet att beskatta löneinkomst från en utstationerad arbetstagare om de skatteavtal man har med andra länder tillåter det. LO har i en rapport hävdat att missbruket är så omfattande att 183-dagarsregeln bör slopas. Vi delar den uppfattningen, men rimligen bör de faktiska förhållandena först genomlysas. Vi behöver veta hur många företag och anställda det rör sig om och vilka skatteinkomster som bortfaller. Vi behöver veta mer om missbruk verkligen förekommer, om skatter och sociala avgifter betalas eller inte och om vilka avtalsvillkor de utländska löntagarna i verkligheten har. Det finns nämligen också uppgifter om att vissa löner och villkor uppges officiellt medan andra gäller i verkligheten. Vi menar därför att 183-dagarsregeln bör utvärderas på samma sätt som tidigare tillkännagett i fråga om F-skatten, dvs. både ur ett skatte- och ett arbetsmarknadsperspektiv. Vi menar också att det bör utredas om begränsningar av 183-dagarsregeln kan göras i för att begränsa skatteplaneringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. HUS-avdrag, punkt 11 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S) anför: Erfarenheten har visat att den generella välfärdspolitiken fungerar väl och har hög legitimitet. Det faktum att höginkomsttagare och låginkomsttagare ingår i samma system och har samma sociala rättigheter skapar ett starkt stöd för välfärden i alla inkomstgrupper. Erfarenheten visar också att den generella välfärdspolitiken är kostnadseffektiv och har stor kapacitet att omfördela resurser till dem som har särskilt stora behov. Den generella välfärdspolitiken står i kontrast till en selektiv välfärdspolitik, som skiljer på olika grupper av invånare efter inkomst eller ställning på arbetsmarknaden. Medborgare med anställning har socialförsäkringar som ger stark social trygghet, medan de som saknar förvärvsarbete hänvisas till riktade försörjningsstöd. Gifta kvinnor utan inkomst försäkras i dessa system i regel via sina män. Kvinnor är överrepresenterade som mottagare av försörjningsstöd och andra riktade åtgärder. Erfarenheten har visat att de selektiva systemen är mindre kostnadseffektiva än de generella och att de fungerar sämre som instrument för inkomstomfördelning. Selektiva system tenderar också att stigmatisera de grupper som har störst behov, som viljan att betala skatt till välfärden blir lägre bland de välavlönade. En principiellt viktig fråga i detta sammanhang, ur både klass- och jämställdhetsperspektiv, gäller rätten till avdrag för vissa typer av hushållsnära tjänster, som barnpassning och läxläsning. Denna typ av avdrag, som har blivit en del av svensk familjepolitik, är en typ av selektiv subvention som riktar sig endast till hushåll med förvärvsinkomster, och i första hand till sådana hushåll med förvärvsinkomst som ligger i de högre inkomstskikten. Detta står direkt i strid med principerna för den generella välfärdspolitiken. Om elever kan få hjälp med läxorna ska inte avgöras av föräldrarnas ekonomi, om de har föräldrar som har förmågan att hjälpa dem eller tidsmässigt får ihop det. Läxhjälp är ett kommunalt ansvar som statsmakten bör understödja, och det ska vara upp till de enskilda skolorna att organisera läxhjälpen på det sätt som skolan ser fungerar bäst. Gärna kan detta ske i samverkan med ideella krafter. Hjälp med läxorna ska inte vara förunnat bara några barn, utan alla barn ska erbjudas läxhjälp. ska avskaffas men dess effekter för ökade klyftor fram till avskaffandet måste följas upp. Införandet av läxhjälp med skatteavdrag (s.k. läx-RUT) innebar att regeringen gick över gränsen för grundprincipen med skattereduktion för hushållsarbete. RUT-avdraget har aldrig avsett privatlärare, tränare eller annat arbete för barnets räkning som kräver specialistkunskaper och som normalt inte utförs av hushållen själva. Motsvarande gränsdragning finns när det gäller omsorg. I fråga om omsorg har det angetts att skattereduktionen inte bör omfatta sådant arbete som innebär hälso- och sjukvård och som utförs av någon som har legitimation för ett yrke inom detta område. Mot bakgrund av att skattesubventioner missgynnar hushåll utan förvärvsinkomst och hushåll med lägre inkomst har skatteavdrag tidigare av princip inte använts inom svensk familjepolitik. I stället har omfördelningen byggt på generella bidrag och subventioner som ger lika förmåner åt alla, som barnbidrag och subventionerad barnomsorg. Detta har varit en politik till gagn för hushåll i alla samhällsklasser. Särskilt betydelsefull har den varit för hushåll med låg inkomst, t.ex. ensamstående mödrar med barn.