bet · H101FiU23 · 2014-04-07 00:00:00 — Ränteförändringar påverkar marknadsvärdet på obligationerna i valutareserven, och stigande räntor leder till fallande obligationspriser. Utskottet noterar att har analyserat den möjliga resultatutvecklingen i ljuset av utvecklingen av internationella räntor och dess eventuella effekter på innehav av utländska värdepapper. Analysen visar att förväntas få ett resultat som är väsentligt lägre än , oavsett om räntorna förblir låga eller stiger. I fallet med stigande räntor kan på kort sikt komma att uppvisa betydande förluster, vilket skulle innebära att möjligheter att lämna utdelning till staten blir begränsade. lämnade också information om den väntade vinstutvecklingen åren framöver på ett möte med utskottet på . Enligt skulle inleveransen till staten enligt huvudscenariot vara noll eller nära noll för åren 2015–2017.1[ Här avses resultatåren, dvs. själva inleveransen åren 2016–2018. Se pm om förväntade vinstutdelningar (dnr 2013-309-KAP).] som följer därefter förväntas resultat återigen bli positivt, men eftersom har ackumulerat förluster –2017 förväntas inte vinstutbetalningarna till staten återupptas . till den senaste femårsperioden har balansomslutningen varierat kraftigt från under finanskrisen till som lägst 2010 när de extraordinära åtgärder som vidtog med anledning av finanskrisen var avvecklade (se tabell 3). Utskottet kan även konstatera att balansomslutningen har ökat kraftigt , från ca till . Ökningen beror i huvudsak på beslutet att utöka valutareserven med . I motiveringen till beslutet att förstärka valutareserven uppgav att förstärkningen av valutareserven är temporär och bör avvecklas när det bedöms lämpligt med hänsyn till omvärldsutvecklingen och storleken på åtagandena gentemot IMF2[ Protokollsbilaga A. Direktionens särskilda protokoll 121206, 1§. Av balansräkningens skuldsida framgår att posten Utestående sedlar och mynt minskat med . Det totala värdet av utelöpande sedlar och mynt utgjorde därmed . Utskottet noterar att skälet till att minskningen är särskilt stor 2013 är att den äldre versionen av 1 000-kronorssedeln upphörde att vara giltigt betalningsmedel i och med utgången av 2013. har värdet emellertid minskat med ca till följd av en successivt minskande kontantanvändning i ekonomin. gjorde i årsredovisningen , i enlighet med vad finansutskottet tidigare efterfrågat, en djupare analys av vad en minskad kontantanvändning kunde få för konsekvenser på verksamhet och ekonomiska ställning. Av analysen framgick bl.a. att bedömde att värdet av sedlar och mynt kommer att fortsätta att minska , vilket även leder till att nettointäkter minskar. Detta förväntades emellertid inte påverka möjligheter att bedriva sin löpande verksamhet . En minskad kontantefterfrågan bedömdes inte heller påverka möjligheter att upprätthålla ett fast penningvärde eller att värna finansiell stabilitet. Nära kopplat till sedelmängden är seignoraget. Om sedelmängden minskar påtagligt minskar också den avkastning eller det seignorage som har på de tillgångar som motsvarar sedelmängden3[ Avkastningen på de av tillgångar som svarar mot utelöpande sedlar och mynt minskad med totala kostnader för kontanthanteringen kallas seignorage.]. Som framgår av årsredovisning beräknas seignoraget till 2013, vilket kan jämföras med ett mer än dubbelt så högt seignorage åren 2010–2012. Av skuldsidan i balansräkningen framgår vidare att inlåningen från banksystemet var (summan av posterna Finjusterande transaktioner och Emitterade skuldcertifikat), vilket är högre än . Huvuddelen av den ökande inlåningen från banksystemet förklaras av den minskade mängden sedlar och mynt. När det gäller åtaganden gentemot IMF är det endast de utnyttjade åtagandena som syns i balansräkning. Som framgår av balansräkningen innebär de utnyttjade åtagandena en nettofordran på IMF på (32,8–22,). Därutöver har ett återstående åtagande gentemot IMF på , som således inte framgår av balansräkningen. Åtagandet ökade kraftigt genom att efter godkännande tecknade ett nytt avtal med IMF om att vid behov låna ut ytterligare motsvarande . Som utskottet uppgav i samband med beredningen av ärendet har det stor betydelse för den öppna svenska ekonomin att IMF har tillgång till de resurser som krävs för att hantera störningar och kriser i betalningssystemet (bet. 2012/13:FiU17). inlösen av utgångna sedlar och mynt Utskottets förslag i korthet avslår en motion om skyldighet att lösa in utgångna sedlar och mynt. I motion 2013/14:Fi205 av (KD) framhålls att det bör utredas om det i riksbankslagen ska tydliggöras att är skyldig att lösa in sedlar och mynt som gett ut. Motionären anser att den befintliga skrivningen i riksbankslagen, Om särskilda skäl finns, får lösa in sedlar och mynt som upphört att vara lagliga betalningsmedel, skapar en onödig osäkerhet för den som har besparingar i form av kontanter. I förlängningen är det också något som riskerar att stå i konflikt med den grundlagsskyddade rätten till egendom, enligt motionären. Enligt gällande regelverk och praxis tas ogiltiga sedlar emot om inte särskilda skäl föreligger, som exempelvis att det finns anledning att misstänka att sedlarna förvärvats genom ett brott. För hanteringen tas en avgift på ut. Det finns enligt lagen ingen skyldighet att detta måste ske även för sedlar som tidigare blivit ogiltiga. Detta bör ändras anser motionären, som också menar att ordningen med en avgift kan ifrågasättas av principiella skäl. Den paragraf motionären hänvisar till är 5 kap. 4 § i riksbankslagen. Hela paragrafen lyder: Sedlar och mynt som är skadade eller förslitna får lösas in av . För sedlar som blivit helt förstörda får betala ersättning. Om särskilda skäl finns, får lösa in sedlar och mynt som upphört att vara lagliga betalningsmedel. Vidare gäller enligt föreskrifter (RBFS 2009:1) om inlösen av sedlar och mynt att löser in svenska sedlar som är lagliga betalningsmedel under förutsättning att det inte finns anledning att anta att de har koppling till brottslig verksamhet. är praxis att löser in sedlarna om det sammanlagda värdet är mer än , vilket hänger samman med att man tar ut en avgift på per ärende oavsett hur många sedlar eller hur stort belopp som skickas in. Utskottet anser att nuvarande regelverk och praxis när det gäller inlösen av utgångna sedlar och mynt fungerar tillfredsställande. Förutsatt att det inte finns anledning att anta att sedlarna eller mynten har koppling till brottslig verksamhet kan den enskilde få även utgångna sedlar och mynt inlösta av . har avsatt i balansräkningen för den bedömda framtida kostnaden för skuldavskrivna sedlar som upphört att existera men som fortfarande kan lösa in. Utskottet ser inte heller några problem med att tar ut en avgift för att täcka kostnaderna för den administration som inlösen av utgångna sedlar och mynt kan ge upphov till. Genom att informerar om att vissa sedlar eller mynt är på väg att bli ogiltiga kan den enskilde i allmänhet lösa in dessa sedlar och mynt innan de är utgångna och därmed också slippa avgiften. Det gällde när 2013 genomförde pengarna, när de äldre versionerna av 50- och 1 000-kronorssedlarna blev ogiltiga. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att införa en gemensam nordisk valuta. (MP) anför i motion 2013/14:Fi210 yrkande 1 att det inom ramen för det nordiska samarbetet bör förberedas för ett möjligt införande av en nordisk valuta. Syftet skulle vara att förbereda och skapa ökad acceptans bland väljarna om en sådan lösning skulle visa sig nödvändig för att minimera skadorna i våra nordiska länder vid ett eventuellt sammanbrott i eurosamarbetet. De nordiska länderna är sinsemellan mer lika än och borde därför inte ha samma svårigheter att agera likartat när det gäller penningpolitik och makroekonomi vid kriser. Motionären föreslår också i samma motion yrkande 2 ett tillkännagivande om vikten av att en diskussion om en gemensam nordisk valuta hålls levande på alla nivåer i samhället. Utskottet har behandlat liknande yrkanden om en nordisk valuta, senast i betänkande 2012/13:FiU23. Utskottet anser liksom tidigare att det är viktigt att fortsätta att utveckla såväl det ekonomiska och politiska som det kulturella samarbetet med våra nordiska grannländer. Ekonomiskt sett är de nordiska länderna väldigt viktiga samarbetspartner, inte minst inom handelsområdet. Rent hypotetiskt kan utskottet hålla med om att om skulle gå med i en valutaunion eller ett valutaområde skulle vara ett intressant område att studera. Närheten och integrationen mellan länderna är stor, den institutionella uppbyggnaden av samhällena är ungefär densamma och värderingarna är likartade. Dock finns också väsentliga skillnader som t.ex. skillnaden i näringslivsstruktur mellan länderna. Enligt utskottets mening är det dock inte aktuellt att förbereda för ett utbyte av den rörliga växelkursregimen mot någon annan regim. Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om de svenska guldreserverna. Jämför reservation (SD). (SD) framhåller i motion 2013/14:Fi226 yrkande 1 att de svenska guldreserverna bör tas hem från utlandet. Vidare anser motionären i samma motion yrkande 2 att det bör göras en egen inventering av de svenska guldreserverna för att säkerställa att guldreserven i ägo också finns där den är tänkt att finnas. Motionären anför bl.a. att det i är en statshemlighet i vilka länder och var vårt guld placeras. Som framgår av årsredovisning har guldinnehav och dess värde varit offentligt länge, men på grund av olika sekretessbestämmelser har det däremot inte varit offentlig information var guldet förvaras. (Se 2013/14:RB1 s. Efter samtycke med berörda centralbanker beslutade dock att offentliggöra att guldreserv förvaras hos centralbankerna i , , , samt hos . har även förvarat guld för annans räkning. Utskottet anser inte att de svenska guldreserverna bör tas hem från utlandet. Ett skäl till att guldet förvaras utomlands är att det måste gå att snabbt omvandla till likvida medel i t.ex. händelse av krig. Då är det viktigt att guldet förvaras nära de stora handelsplatserna för guld, t.ex. i . Ett annat skäl är behovet av riskspridning. När det gäller motionärens yrkande om en inventering av guldreserverna har utskottet fått uppgifter från att den har påbörjat en sådan. har guldinnehavet inventerats i två av de fyra utländska centralbankerna. Mot den bakgrunden avstyrks den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om återdemokratisering av m.m. I motion 2013/14:Fi306 av och (båda MP) yrkande 3 anförs att det bör tillsättas en förutsättningslös utredning om hur ställning kan stärkas i fråga om penningutgivning och kreditflöden. riksbank har visserligen monopol på utgivningen av mynt och sedlar, men eftersom dessa bara utgör en liten del av den totala penningmängden i en modern ekonomi har enligt motionärerna i praktiken privata banker och kreditinstitut makten över penningutgivningen. När kreditinstitut beviljar sina kunder lån skapas i praktiken nya pengar, och motionärerna anser att det ur ett demokratiskt perspektiv ter sig angeläget att makt över penningutgivning och kreditflöden stärks. Det skulle exempelvis kunna ske genom markant höjda kapitaltäckningskrav för privata banker. I samma motion yrkande 4 anför motionärerna att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att ta fram en färdplan för återdemokratisering och hur dess uppdrag kan utvidgas till att även omfatta mål om social rättvisa och naturresurshushållning. Ett stärkt demokratiskt inflytande över penningutgivning och kreditflöden förutsätter även en återdemokratiserad riksbank. Motionärerna anser att det är orimligt att funktioner som på ett avgörande sätt formar hela samhällsutvecklingen flyttas ut ur demokratin och förläggs till en förment självständig riksbank, som bara indirekt kontrolleras av . Med anledning av det som anförs i motionen om bl.a. höjda kapitaltäckningskrav för att stärka makt över penningutgivning och kapitalflöden vill utskottet peka på det regelverk på området som är på väg att växa fram på nationell nivå och på EU-nivå. väntar exempelvis en proposition baserad på kapitaltäckningsutredningens förslag. Utredningen överlämnade sitt betänkande om förstärkta kapitaltäckningsregler (SOU 2013:65) till regeringen. De nya reglerna som beslutades om tidigare består dels av en EU-förordning som är direkt gällande rätt , dels ett EU-direktiv som ska föras in i svensk rätt. Utredningen har haft i uppdrag att ta fram ett förslag till de svenska lagändringar som krävs för att genomföra direktivet. I utredningen görs bedömningen att bör utnyttja möjligheten att i lag genomföra samtliga kapitalbuffertar i direktivet för att säkerställa att de är väl kapitaliserade och därigenom minska risken för nya finanskriser med potentiella kostnader för skattebetalarna. Motionärerna talar också om en återdemokratisering av . Här vill utskottet framhålla att den demokratiska kontrollen över sker genom att riksbanksfullmäktiges elva ledamöter väljs av i enlighet med regeringsformen, förkortad RF. Vidare är det som efter förslag från finansutskottet beslutar om ansvarsfrihet för såväl fullmäktige som direktion. Utskottet vill också understryka att den lagstiftning som rör självständighet på det penningpolitiska området har antagits av i bred politisk enighet. Enligt regeringsformen gäller att har ansvaret för penningpolitiken och att ingen myndighet får bestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitik (9 kap. 13 § första stycket RF). Enligt riksbankslagen gäller vidare att ledamöter av direktionen inte får söka eller ta emot instruktioner när de fullgör sina penningpolitiska uppgifter (3 kap. 2 § riksbankslagen). I behandling av propositionen om ställning (prop. 1997/98:40) anförde att det i huvudsak fanns två skäl för att ytterligare öka oberoende (bet. 1997/98:KU15 s. 11). För det första kan en delegering av ansvaret för utformningen av penningpolitiken till en självständig riksbank med ett klart angivet prisstabilitetsmål ge politiken det långsiktiga perspektiv som skapar förutsättningar för att målet ska vara trovärdigt. För det andra har som en följd av EU-medlemskapet åtagit sig att stärka självständighet. Mot den bakgrunden avstyrks de här aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. De svenska guldreserverna, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi226 av (SD) yrkandena 1 och 2. har totalt ca guld värt och merparten är placerad vid olika centralbanker i utlandet. I är det inte som inventerar guldreserven, utan det sker i stället genom de utländska centralbanker som förvarar guldet. Trots oroliga ekonomiska tider har sålt guld, som flera andra centralbanker har valt att i stället köpa guld. För att säkerställa att guldreserven i ägo också finns där den är tänkt att finnas samt för att själva kunna inventera guldet bör allt guld som förvaras utomlands tas hem omgående. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Mot den bakgrunden tillstyrks den aktuella motionen. Styrningen av penningpolitiken (V) (V) anför: Både internationellt och i pågår en omfattande debatt om penningpolitiken och centralbankernas mål och medel. Debatten handlar bl.a. om hur inflationsmålen bör utformas, vilket ansvar centralbankerna ska ha för finansiell stabilitet och i vilken utsträckning centralbankerna även ska ta hänsyn till hushållens skuldsättning när de utformar sin penningpolitik. Det handlar också om insynen i och den demokratiska kontrollen av centralbankerna och hur den förda penningpolitiken ska utvärderas. Jag och anser att det ska vara som utformar de mer exakta målen för penningpolitiken. Detta ska omfatta nivån på inflationsmålet, vilken målvariabel inflationsmålet ska baseras på samt mål för utvecklingen av den reala ekonomin. Utifrån dessa mål ska sedan självständigt utforma den löpande penningpolitiken. På detta sätt skapas en tydlig ansvarsfördelning. De folkvalda i beslutar om politiken och verkställer. Valet av ledamöter till direktionen kan ha stor betydelse för den förda penningpolitiken. sker dessa val utan större debatt och insyn. Jag anser att regeringen i samråd med Riksbanksfullmäktige och finansutskott bör ta fram förslag på hur valet av ledamöter till direktionen kan ske på ett mer transparent sätt. Öppna utfrågningar av kandidaterna till direktionen bör vara ett centralt inslag i denna process. Jag anser att det behöver tillsättas en bred parlamentarisk utredning om och penningpolitiken. En sådan utredning bör kritiskt granska inflationsmålet och undersöka vilka effekter det faktum att underskridit inflationsmålet har på samhällsekonomin och sysselsättningen. Utredningen bör också granska ställning och den demokratiska kontrollen av och insynen i verksamhet. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2013/14:RB1 Framställning 2013/14:RB1 Årsredovisning för riksbank för : fastställer resultaträkning och balansräkning enligt förslaget i årsredovisningen för . Framställning 2013/14:RB2 Framställning 2013/14:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse 2013: fastställer förslag till disposition av vinst för . godkänner att inleverans sker senast efter beslut, i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Redogörelse /14:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning . Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Fi205 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda att göra skyldig att lösa in sedlar och mynt som har gett ut. 2013/14:Fi210 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom ramen för det nordiska samarbetet förbereda ett möjligt införande av en nordisk valuta. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att en diskussion om en gemensam nordisk valuta hålls levande på alla nivåer i samhället. 2013/14:Fi226 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta hem de svenska guldreserverna från utlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en egen inventering av de svenska guldreserverna. 2013/14:Fi306 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förutsättningslöst låta utreda hur ställning när det gäller penningutgivning och kreditgivning kan stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram en färdplan för återdemokratisering och hur dess uppdrag kan utvidgas till att även omfatta mål om social rättvisa och naturresurshushållning. Fordringar i utländsk valuta på hemmahörande utanför Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna av hemmahörande i Materiella och immateriella anläggningstillgångar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter SKULDER OCH EGET KAPITAL Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till Skulder i svenska kronor till Skulder i utländsk valuta Skulder i utländsk valuta till hemmahörande utanför Motpost till särskilda dragningsrätter som tilldelats av IMF Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter Summa skulder och eget kapital Nettoresultat av finansiella transaktioner och nedskrivningar Avskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar Protokoll från öppen utfrågning om penningpolitiken Tid: , –11.30 (M), ordförande (S), vice ordförande Ordföranden : Klockan är . Vi brukar vara punktliga i den här församlingen. Jag vill hälsa er samtliga välkomna till detta finansutskottssammanträde och förklarar det öppnat. Vi har en öppen utfrågning om penningpolitiken. Det har vi . är de med dels riksbankschefen själv, dels en av de vice riksbankscheferna. Dessa roterar i bokstavsordning. Då har vi kommit till S i det här fallet och , som också är nytillträdd vice ordförande. Vi gör som vi brukar. Vi har etablerat praxis för hur detta går till. Den medföljande vice riksbankschefen får göra sin inledning och komplettera på det sätt som, i det här fallet, hon vill. Därefter har vi en diskussion med ledamöter och banken – partierna i storleksordning. Vi behöver av praktiska skäl avbryta dagens övning lite före , men alla partier ska få ordet åtminstone en gång vardera. Med det här hälsar jag er här i salen och er som följer detta utifrån välkomna hit igen. Jag ger ordet till riksbankschefen. Riksbankschef : Stort tack för att vi än en gång har möjlighet att komma hit och resonera om den ekonomiska utvecklingen och svensk penningpolitik. Jag tänkte ge lite perspektiv på var vi kommer från, var vi befinner oss och vart vi är på väg när det gäller den allmänna ekonomiska utvecklingen. Låt mig börja med en redogörelse för var vi kommer från. har det diskuterats, resonerats och beskrivits mycket vad som hände i samband med att gick omkull och vad som hände i världsekonomin i den vevan. Det här kan beskrivas på många olika sätt. Diskussionen kommer att fortsätta innan vi är färdiga med beskrivningarna. Ett sätt att beskriva detta är att titta på dessa grafer som visar bruttonationalprodukten i , i euroområdet och i . Den röda grafen visar att som en liten och öppen ekonomi påverkades i allra högsta grad eftersom bnp föll kraftigt. är vi på väg uppåt igen. Det beror på, vilket jag kommer att återkomma till, utvecklingen i euroområdet. Av den här grafen framgår det dess värre att det å ena sidan har stått mer eller mindre still i euroområdet , men å andra sidan finns nu en liten metkrok på grafen som visar att den är på väg uppåt. Det är viktigt för oss eftersom vi är beroende av exporten till inte minst . Vi har å ena sidan haft en period bakåt i tiden med extremt hög tillväxt – om vi tittar på 2010 och 2011. Det är tillväxttal som vi egentligen inte känner igen. Vi får gå långt tillbaka i tiden för att hitta likadana höga tillväxttal. Å andra sådan gick luften ur, och det betyder att vi har legat . Det blir väl någonstans i det häradet , även om vi är i färd med att revidera siffror bakåt i tiden och i närtid. Den allmänna bilden i tillväxthänseende står sig. Om man tittar på ekonomi och funderar över hur det har gått har ekonomi jämfört med många andra länder klarat sig relativt väl genom skuldkrisen. Vi har, och har haft, en stark konkurrenskraft. Vi har haft en stark produktivitetsutveckling, och vi har haft en låg inflation och en förbättrad lönebildning . har vi stabila statsfinanser, en låg, till och med en mycket låg, statsskuld jämfört med många andra. Den ekonomiska styrkan och inte minst produktivitetstillväxten har lett till ett stabilt och stort bytesbalansöverskott . Det innebär fler frihetsgrader och att man berörs lite mindre av talen med detta sätt att mäta även om det ekonomiska tillståndet inte ser så bra ut. Vi kan se att det har funnits en motståndskraft på svensk arbetsmarknad i så måtto att har arbetskraften vuxit – den blå grafen – jämnt och stadigt. Sysselsättningen har inte rört sig i samma takt uppåt, men den har ändå vuxit . Det är bra i sig. Men den har varierat mera. Arbetslösheten har rört sig men har ändå hållit sig förhållandevis stabil gentemot turbulensen i vår omvärld. Låt oss titta på växelkursen . Den kronförstärkning vi har sett avspeglar relativa styrka i ekonomisk mening jämfört med en lång rad andra länder. Om vi tittar på den konkurrensvägda växelkursen i nominella termer, växelkurserna som sådana, ser vi i den blå grafen att kronan har stärkts .