bet · H101UU23 · 2014-05-12 00:00:00 — 2013/14:UU23 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringens proposition 2013/14:163 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan, och , å andra sidan. godkänner ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2013/14:163. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (SD), (V), (M), (S), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2013/14:163 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Genom ett beslut i bemyndigades Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar med om ett ramavtal om partnerskap och samarbete. Förhandlingarna inleddes samma månad och avslutades . Avtalet paraferades och undertecknades . Genom avtalet inrättas ett ramverk för de bilaterala förbindelserna mellan och , vilka styrts av ett annat handels- och samarbetsavtal mellan parterna. lämnade regeringen en faktapromemoria om ramavtalet (2010/11:FPM95). utgör ett s.k. blandat avtal, vilket innebär att både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med . Enligt artikel 63 i avtalet ska parterna ratificera avtalet i enlighet med respektive stats interna procedurer. träder i kraft i den månad som följer på att parterna har slutfört sina ratificeringsprocedurer och underrättat varandra om detta. Regeringen gör sammantaget den bedömningen när det gäller avtalet med att det bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. är ett steg från EU:s sida i riktning mot ett stärkt politiskt och ekonomiskt engagemang i och avser främja ett breddat samarbete med inom ett stort antal områden. Avtalet omfattar Europeiska unionens standardklausuler om de mänskliga rättigheterna, , massförstörelsevapen, handeldvapen, lätta vapen och terrorismbekämpning. syftar till att stärka bilateralt, regionalt och internationellt samarbete genom att främja utveckling, handel, investeringar, rättvisa, frihet och säkerhet. Det inkluderar även samarbetsområden såsom råvaror, näringspolitik, miljö, turism, migration samt kampen mot korruption och organiserad brottslighet. utmärker sig i regionen som en relativt välfungerande demokrati med högt valdeltagande och en aktiv samhällsdebatt. Demokratiserings-processen och anpassningen till marknadsekonomi har varit utdragen; trots detta visar fortsatt reformvilja. Landet har ratificerat ett antal om mänskliga rättigheter, vilket är i linje med uttalade ambition att anpassa den inhemska lagstiftningen till internationella normer. Perioden fram till har präglats av inrikespolitisk maktkamp mellan partierna där valsystemets utformning, folkligt missnöje mot utbredd korruption och ekonomisk misshushållning bland makthavarna varit några av de frågor som stått i fokus såväl i den allmänna debatten som i valrörelser. presidentval blev kandidaten Elbegdorj från regeringskoalitionen omvald. Korruptionsbekämpning och satsningar på att locka fler utländska investeringar till landet stod då högst upp på presidentens dagordning för regeringsarbetet. utrikespolitik domineras av relationerna med grannländerna och , vilka kan betraktas som goda. Avskrivningen av den statsskuld hade till f.d. anses ha varit en betydelsefull faktor för relationen till . har gjort stora investeringar i gruvindustri. är tredje största importland, medan är landets största exportmarknad och därtill näst största importland. För att balansera relationen till och eftersträvar att stärka relationerna med EU, , och . hade ordförandeskapet i Community of Democracies . Förhållandet till EU och dess medlemsstater har traditionellt grundats på utvecklingssamarbete, men har i allt högre utsträckning blivit en viktig handelspartner, inte minst på grund av den snabbt växande gruvnäringen. har även ett gott förhållande till , vilket återspeglas i bl.a. militärt samarbete. är den största enskilda biståndsgivaren till och är även en viktig handelspartner. är ett utvecklingsland, där en tredjedel av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. Trots en god årlig ekonomisk tillväxt på , lever fortfarande en stor del av befolkningen i fattigdom, och växande sociala klyftor skapar spänningar i samhället. Ekonomin väntas även framöver uppvisa en god tillväxt. Tillväxten drivs av en växande export, främst från gruvindustrin, men även från boskapsnäringen. Ett problem är dock hög inflation. har mycket stora naturfyndigheter av bl.a. koppar, kol, guld samt sällsynta jordartsmetaller som är av stor vikt för flera högteknologiska industrier. till stor del agrara ekonomi är särskilt känslig för miljöförstöring. viktigaste exportprodukter är mineraler och textilier, framför allt kashmir. Landets regering fokuserar på att attrahera utländska direktinvesteringar i allmänhet och i gruvindustrin i synnerhet. Det finns en uttalad ambition att gå från en ekonomi som är baserad på råvaruexport till att istället satsa på inhemsk förädling. En annan central komponent i den ekonomiska politiken är utbyggnaden av infrastruktur. EU och upprättade formella förbindelser 1991. Ett första handels- och samarbetsavtal ingicks 1993. etablerade Europeiska kommissionen ett tekniskt kontor i . Kommissionens förbindelser med har utmärkts av utvecklingssamarbete, bl.a. genom att tilldelades resurser genom TACISprogrammet (programmet för länderna som ingick i det forna samt ). har kvalificerat sig för stöd från EU genom Programmet för och , som ersattes 2007 av Development Cooperation Mechanism. EU lanserade 2010 ett storskaligt projekt för utveckling av landets små och medelstora företag. EU:s utvecklingssamarbete med fokuserade –2013 på yrkesutbildning och kapacitetsbyggande insatser inom centrala och regionala myndigheter. EU bidrog med finansiering till en rad utvecklingsprojekt vilka drivs av internationella organisationer i , bl.a. Röda Korset. EU är tredje största handelspartner. upprättades diplomatiska förbindelser mellan och . ambassadör i är sidoackrediterad till . inrättades ett svenskt honorärkonsulat i . etablerade en ambassad i och har haft ett honorärkonsulat i . premiärminister besökte 2003 och president besökte 2012. Statsminister besökte 2004 och utrikesminister besökte landet 2013. förbindelser med har sedan landets demokratiska omvandling 1990 varit goda och präglades främst av utvecklingssamarbete. Utvecklingssamarbetet med påbörjades och inriktades främst på stöd till den politiska och ekonomiska reformprocessen, demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Utvecklingssamarbetet fasades ut , till följd av den landfokuseringsprocess för bistånd som regeringen inledde 2007. Det finns ett växande intresse för inom svenskt näringsliv. De stora internationella gruvföretagen blir allt viktigare kunder för den svenska näringen. Därutöver finns ett antal svenska industriföretag som är aktiva på marknaden. Handelsutbytet mellan och har varit relativt . export till uppgår till ca . Exporten består huvudsakligen av maskiner och verkstadsprodukter. Importen från uppgår till ca och utgörs i första hand av elektroniska komponenter, kontorsmaskiner, skor och sportartiklar. I propositionen föreslås att godkänner ramavtalet om ett partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. I propositionen redogör regeringen bl.a. för utvecklingen i , kontakter med landet, ramavtalets innehåll och skälen för regeringens förslag. Avtalet i svensk lydelse finns som bilaga till propositionen. Utskottet konstaterar att ramavtalet innehåller bestämmelser om en omfattande dialog och om grundvalar för relationerna såsom de allmänna folkrättsliga principerna, mänskliga rättigheter, nedrustning och icke-spridning, terrorismbekämpning och bygger på de mål som EU har fastställt i de grundläggande fördragen. Utskottet konstaterar vidare att dessa mål är grundläggande för alla relationer som EU och dess medlemsstater har med länder i andra regioner och ligger till grund för alla de förhandlingar som EU och dess medlemsstater för med tredje länder. Utskottet välkomnar att parterna har enats om att bestämmelserna i dessa delar utgör en väsentlig del av avtalet. Utskottet delar regeringens bedömning att ramavtalet kommer att underlätta samarbetet och utbytet mellan och , såväl bilateralt som i olika sammanhang inom . Utskottet delar regeringens bedömning att ramavtalet med bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen bör godkännas av . Med vad som anförts ovan tillstyrker utskottet att godkänner ramavtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:163 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan: godkänner regeringens förslag till ramavtalet om ett partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och å andra sidan.