bet · H201JuU1 · 2014-12-11 00:00:00 — Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till domstolar sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 5 . Anslaget får användas för utgifter för de allmänna domstolarnas, de allmänna förvaltningsdomstolarnas, hyres- och arrendenämndernas, , , samt verksamhet. Vidare får anslaget användas för utgifter för den regionala avdelningen vid den enhetliga patentdomstolen. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 hade en anslagskredit om utnyttjats. Anslaget ökas med i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionerna . Med anledning av en harmonisering av åtgärdsregler i aktivitetsstödet inom arbetslöshetsförsäkringen förväntas en ökad ärendemängd vid domstolarna. Anslaget ökas därför med . Till följd av förslagen i regeringens proposition Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357) om skärpta sanktioner förväntas ett ökat antal överklagade förelägganden. Med hänsyn till detta ökas anslaget med . Härutöver föreslås ett antal överföringar från anslaget enligt vad som närmare framgår av budgetpropositionen. I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås det att anslaget till Domstolar ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av detta belopp utgör det som efterfrågades i Domstolars budgetunderlag. Vidare ska av anslagsökningen användas till att installera permanenta säkerhetskontroller med larmbågar, inklusive drift och personal, vid samtliga domstolar. I kommittémotion 2014/15:3004 av m.fl. (SD) begärs tillkännagivanden om dels ökad säkerhet i domstol genom permanenta inpasserings-kontroller i alla domstolsbyggnader (yrkande 1), dels ytterligare säkerhetspersonal, i form av synliga uniformerade vakter, för att ge ökad upplevd och faktisk trygghet i domstolar (yrkande 2). Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till Kriminalvården sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2014/15:2, bet FiU11). (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 7 . Anslaget får användas för Kriminalvårdens förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för utgifter för övervakningsnämnderna och statsbidrag till organisationer inom kriminalvårdens område. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . För att säkerställa att Kriminalvården även i fortsättningen bidrar till effektivitet och säkerhet i verksamheten föreslår regeringen att anslaget ökas med . Mot bakgrund av en lägre beläggningsnivå beräknas Kriminalvården ha ett lägre resursbehov än vad som tidigare prognostiserats. Därför föreslås anslaget minska med 2015. Vidare föreslås att anslaget minskas med 2015 för att finansiera en motsvarande ökning av anslag 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringen föreslår också att anslaget minskas med 2015 för att finansiera satsningar inom försvarsområdet. I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås det att anslaget till Kriminalvården ökas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas till Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . För att effektivisera rättsväsendet ser regeringen ett behov av att stärka det kunskapsbaserade stödet. Syftet med en sådan förstärkning är att möta det ökade behovet av såväl uppföljning och utvärdering som stöd till olika former av verksamhetsutveckling. För att säkerställa att ska kunna utveckla och stärka sin verksamhet föreslår regeringen att anslaget ökas med . I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av anslagsökningen ska användas för att uppfylla rådets budgetyrkande. Vidare ska användas till invandrarrelaterad brottsstatistik. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . För att kunna fullgöra sitt uppdrag utifrån de krav som finns på myndigheten samt upprätthålla kvalitet och effektivitet i verksamheten ökas anslag med . I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag för att uppfylla verkets budgetyrkande. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås det att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag för att uppfylla nämndens budgetyrkande. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av anslagsökningen ska användas för att uppfylla myndighetens budgetyrkande. Därutöver anslås som ett riktat anslag för att stödja Brottsofferjourens olika avdelningar i landet. 1:11 Ersättning för skador på grund av brott Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till ersättning för skador på grund av brott sammanfattas i följande tabell. Anslag till ersättning för skador på grund av brott (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar för skador på grund av brott i enlighet med bestämmelserna i brottsskadelagen (2014:322). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 hade en anslagskredit om utnyttjats. I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås det att anslaget till ersättning för skador på grund av brott ökas med i förhållande till regeringens förslag. Av anslagsökningen ska användas för att uppfylla myndighetens budgetyrkande. Därutöver anslås för att finansiera att staten ska ta ansvar för att betala ut skadestånd som dömts ut och för att ersättningsbeloppen ska höjas. 1:12 Rättsliga biträden m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till rättsliga biträden m.m. sammanfattas i följande tabell. Anslag till rättsliga biträden m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för rättsliga biträden som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) ska betalas av allmänna medel. Anslaget får vidare användas för utgifter som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde ska betalas av allmänna medel, exklusive utgifter som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (2005:716) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Anslaget får även användas för utgifter för medlare enligt 6 kap. 18 a § och 21 kap. 13 § andra stycket samt rättegångsbiträde enligt 20 kap. 2 b § . Anslaget får användas för utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn samt för utgifter för bevisning, parter, tolk, översättning och god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser samt ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare. Dessutom får anslaget användas för utgifter som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte ska betalas av någon annan myndighet. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 hade en anslagskredit om utnyttjats. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att möta ökade utgifter. Med hänsyn till ökningen av antalet stora mål med lång förhandlingstid föreslås att anslaget ökas med ytterligare 2015. Regeringen anför vidare att betalning till medlare och rättegångsbiträde enligt vissa lagrum bör belasta detta anslag. Med anledning av detta föreslås att anslaget ökas med . I kommittémotion 2014/15:2963 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget till rättsliga biträden ökas med . 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. sammanfattas i följande tabell. I anslaget är anslagsändringen i regeringens höständringsbudget medräknad (prop. 2014/15:2, bet FiU11). Anslag till kostnader för vissa skaderegleringar m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Anslaget får även användas för utgifter för ersättning till vissa ombuds- och rättegångskostnader. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till avgifter till vissa internationella sammanslutningar sammanfattas i följande tabell. Anslag till avgifter till vissa internationella sammanslutningar (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas till att finansiera årsavgifterna till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (Unidroit), Association Internationale des Hautes Juridictions Administratives, Bernunionen (, ), och (). Anslaget får även användas till kostnader för förberedelsearbete och medlemsavgifter för den enhetliga patentdomstolen. Vidare får bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar samt till internationellt samarbete och forskning med anknytning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . För att finansiera medlemsavgiften till den enhetliga patentdomstolen föreslår regeringen att anslaget ökas med . 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete sammanfattas i följande tabell. Anslag till bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. belastar anslaget med vissa egna kostnader direkt kopplade till denna verksamhet. uppgår anslaget till . Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag till sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2014 fanns ett anslagssparande om . Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygget. Att förhindra att brott begås innebär en stor vinst för såväl samhället som för enskilda individer. I ska människor kunna leva i trygghet, utan att behöva oroa sig för våld och hot. Utskottet vill peka på de omfattande satsningar på rättsväsendet som genomförts under de gångna åtta åren. har brottsligheten minskat och tryggheten ökat. I sammanhanget kan nämnas att har polisen fått i ökade resurser, och det finns betydligt fler poliser än tidigare, även i förhållande till befolkningen. Fler poliser finns i utsatta områden, vilket ger bättre möjligheter för ett långsiktigt och förebyggande arbete. Utvecklingen går således i rätt riktning, men det finns fortfarande stora utmaningar. Utskottet anser att det är angeläget att gå vidare med ytterligare satsningar för en effektivare polis och en tydligare arbetslinje inom . Att klara upp brott och lagföra personer som begått brott hör till de brottsbekämpande myndigheternas kärnuppgifter. Som anförts tidigare anser utskottet att polisens utredningsresultat inte är tillräckligt bra. Det finns dessutom en nedåtgående trend med färre antal personuppklarade brott . Utskottet vill därför understryka att polisen bör lägga fokus på de kärnuppgifter som är viktigast: utryckning, utredning och brottsförebyggande arbete. Fler brott ska utredas och lagföras. De olika myndigheterna i rättsväsendet är sammanlänkade i en kedja. Eftersom myndigheterna i många avseenden är beroende av varandra är en väl utvecklad samverkan angelägen. För att resultaten ska bli så goda som möjligt är det viktigt att var och en av myndigheterna ser sin roll i rättskedjan och på olika sätt underlättar varandras insatser. Det är emellertid också angeläget att rättsväsendets myndigheter stärker sin samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, t.ex. med kommuner och landsting. Utskottet vill i likhet med regeringen understryka att detta inte minst gäller i det brottsförebyggande arbetet och i arbetet med att stödja brottsutsatta. Utskottet delar uppfattningen att det finns en utvecklingspotential även i detta avseende. Rättsväsendet behöver vidare ha ett väl utvecklat internationellt samarbete. Den internationella dimensionen måste vara en naturlig del av vardagen för brottsutredare och annan personal inom rättsväsendet. För ett framgångsrikt arbete krävs därvid att rättsväsendet utnyttjar de olika internationella rättsliga och operativa verktyg samt myndigheter och internationella organisationer som finns, såsom Eurojust, Europol, Frontex och . En framgångsrik brottsbekämpning är en förutsättning för ett tryggt samhälle. Straffsystemet utgör, tillsammans med flera andra åtgärder, ett viktigt led i samhällets brottsbekämpning. I detta sammanhang vill utskottet särskilt framhålla den översyn av våldtäktsbrottet som pågår . Lagstiftningen bör i högre grad ge uttryck för att våldtäkt är ett mycket allvarligt brott. Därför bör skärpta straff för grova sexualbrott övervägas liksom införandet av ett oaktsamhetsbrott. Utskottet vill även understryka att samhället i alla sammanhang tydligt måste markera mot hatbrott och att förebyggandet och bekämpandet av sådana brott ska vara en prioriterad fråga. Frågan om att bekämpa våld i nära relationer har varit en prioriterad fråga för rättsväsendet, men trots tidigare satsningar finns det som regeringen påpekar inget som tyder på att våldet har minskat. Utskottet delar därför uppfattningen att fortsatta insatser är nödvändiga och att frågan om att bekämpa våld i nära relationer ska vara en högt prioriterad fråga. Grov organiserad brottslighet utgör ett hot mot det demokratiska samhället och är en av samhällets stora utmaningar. Som regeringen anför finns det många olika typer av aktörer som ägnar sig åt sådan typ av brottslighet, allt från mer fasta grupperingar till löst sammansatta och snabbt föränderliga nätverk. Även brottsligheten kan ta sig olika uttryck, som t.ex. narkotikabrott, människohandel, vapenbrott, utpressning och ekonomisk brottslighet som skatte- och bokföringsbrott. För att bekämpa den grova organiserade brottsligheten krävs ett omfattande arbete på många olika plan. Enligt utskottets uppfattning måste bekämpningen av denna typ av brottslighet intensifieras, bl.a. genom att på olika sätt minska de kriminella vinsterna. Utskottet anser vidare, i likhet med regeringen, att en väl fungerande samverkan med och är nödvändig i detta sammanhang. Brottsaktiva personer som upprepade gånger begår brott står för en relativt stor del av den totala brottsligheten i samhället. Ur såväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt perspektiv finns det mycket att vinna på att rikta insatser mot återfallskriminella. Kriminalvården har en central roll i det återfallsförebyggande arbetet. Satsningar på arbetsskapande åtgärder inne på kriminalvårdsanstalterna är av stor betydelse och bör även fortsättningsvis prioriteras. Insatserna för att nå målet om 85 procents sysselsättning bland de intagna behöver intensifieras. Den som har avtjänat sitt fängelsestraff behöver ett tydligt och starkt stöd från myndigheterna och kommunen. Utskottet anser att myndigheterna – bl.a. Kriminalvården och Arbetsförmedlingen – tillsammans med bl.a. ska ha en gemensam planering för varje enskild individ som släpps ut ur fängelset. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen tillsatte en utredning som bland annat ska föreslå nya former för samverkan mellan Kriminalvården och andra aktörer, såsom Arbetsförmedlingen och andra myndigheter, kommunernas socialtjänster och ideella organisationer i syfte att förbättra möjligheterna till återanpassning till ett liv fritt från kriminalitet (dir. 2014:99). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Enligt utskottet bör Kriminalvården få i uppdrag att utöka och utveckla arbetet med särskilda utslussningsåtgärder i syfte att förbereda de intagna för livet efter tiden på anstalt. Vidare bör tillgången till yrkesutbildning på anstalt stärkas. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken såvitt inte annat framgår av de tillkännagivanden som utskottet föreslår eller av övriga i detta betänkande redovisade ställningstaganden. Detsamma gäller för vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten samt stärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med Alliansens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Utskottet tillstyrker således motion 2014/15:2986 av m.fl. (M, C, FP, KD), (se bilaga 4). Därmed tillstyrker utskottet även den anslagsfördelning som föreslås i regeringens proposition. Av det anförda följer att utskottet inte ställer sig bakom de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning. Utskottet avstyrker därför bifall till övriga motioner som behandlas i detta avsnitt. Höjning av avgifterna till Brottsofferfonden Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. avslår två motionsyrkanden som får anses tillgodosedda med förslaget. Regeringen anförde i samband med inrättandet att en brottsofferfond på ett mycket påtagligt sätt skulle lyfta fram brottsoffren och tydligt markera att statsmakterna står på brottsoffrens sida (prop. 1993/94:143 s. 20). Fonden finansieras genom avgifter från personer som har dömts för ett eller flera brott där fängelse ingår i straffskalan för något av brotten, alternativt har godtagit ett strafföreläggande enligt motsvarande förutsättningar. Vidare erlägger personer som har dömts till fängelse, men som verkställer straffet utanför anstalt genom intensivövervakning med elektronisk kontroll (fotboja), avgift till fonden. Dessutom tillförs fonden även ett marginellt tillskott genom donationer från enskilda givare och ränteintäkter. Brottsofferfondens medel ska, enligt de föreskrifter som regeringen bestämmer, användas för verksamhet som gagnar brottsoffer. Bidrag från fonden får lämnas för att stödja forskning, utbildning, information och utvecklings-verksamhet. Bidrag får även lämnas till ideella organisationer i form av verksamhetsstöd. Regeringen föreslår i propositionen att avgiften till Brottsofferfonden höjs från till . Vidare föreslår regeringen att avgiften för den som verkställer ett fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll höjs från per dag som verkställigheten ska pågå, dock högst för hela verkställighetsperioden, till per dag som verkställigheten ska pågå, dock högst för hela verkställig-hetsperioden. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen anför att intäkterna till Brottsofferfonden har minskat betydligt . har en allt större del av fondens medel fördelats till lokala brottsofferjourer, främst för finansiering av samordningen av vittnesstödsverksamheten i de allmänna domstolarna. Brottsofferfonden är huvudfinansiär av vittnesstödsverksamheten, som är i behov av förstärkt finansiering. Regeringen anser att de ideella organisationerna gör betydande insatser till stöd för brottsutsatta. Det är därför angeläget att de ges tillräckliga medel för sin verksamhet och det är naturligt att Brottsofferfonden även fortsättningsvis används för detta ändamål. Avgifterna till fonden har inte förändrats . De räknas inte upp enligt något index. Enligt regeringens mening är det nu tid att anpassa avgifterna till den rådande allmänna prisnivån. Vidare bör de gärningspersoner som står för allvarligare former av brottslighet, dvs. brott där fängelse ingår i straffskalan, ta ett stort ansvar för stödet till brottsutsatta och den viktimologiska forskningen. En höjning av avgifterna är en tydlig markering mot allvarligare former av brottslighet och stärker brottsoffrens ställning. I motion 2014/15:326 av (S) begärs ett tillkännagivande om mer långsiktiga förutsättningar för brottsofferjourernas verksamhet. Motionären anför att brottsofferjourer ofta utgör ett viktigt komplement till det arbete som görs av kvinnojourerna och att de ofta arbetar i nära samarbete med dessa. Från brottsofferjourerna har det uttryckts en oro över att de av ekonomiska skäl inte kommer att ha möjlighet att fortsätta med detta. I motion 2014/15:886 av Skånberg (KD) begärs ett tillkännagivande om en höjning av avgiften till Brottsofferfonden. Utskottet delar regeringens uppfattning att Brottsofferfonden har stor betydelse för såväl finansieringen av ideella organisationers verksamhet avseende brottsutsatta och vittnen som för forskning inom området. Som regeringen redogör för har intäkterna till fonden minskat betydligt . Även utskottet anser att situationen är bekymmersam och att åtgärder nu bör vidtas för att förstärka Brottsofferfonden. Avgifterna till fonden har inte förändrats . Att höja avgifterna är en tydlig markering mot allvarligare former av brottslighet och innebär att brottsoffrens ställning stärks. De föreslagna avgifterna är väl avvägda. Utskottet anser därför att bör anta regeringens lagförslag. Motionerna 2014/15:326 av (S) och 2014/15:886 av Skånberg (KD) får anses tillgodosedda med förslaget och avstyrks. Utskottets förslag i korthet Med bifall till motioner från M, C, FP och KD tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. avslår ett antal motioner som främst gäller polisutbildning samt polisens närvaro och tillgänglighet. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (M, C, FP, KD), 3 (V) och särskilt yttrande 3 (SD) Regeringen anför (prop. 2014/15:1 utg.omr. 4 s. 16 f.) att de 21 polismyndigheterna, och fr.o.m. kommer att ombildas till en myndighet, . Ombildningen är en av de största omorganisationerna inom staten och den största organisationsförändringen av den svenska polisen sedan förstatligandet . En särskild utredning som antagit namnet för nya har i uppdrag att leda arbetet, och det pågår ett mycket intensivt arbete för att förbereda ombildningen. Syftet med ombildningen är att öka förutsättningarna för ett bättre verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisarbetet. Vidare pekar regeringen på att Säkerhetspolisen blir en fristående myndighet.