bet · H201UbU2 · 2014-12-17 00:00:00 — Nettoupplåningen beräknas till omkring 6 , beslut av återkravskapital till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . I flerpartimotion 2014/15:2840 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås en ökning av anslaget med . Utskottets ställningstagande[7] Anslaget 1:8 ökar med jämfört med regeringens förslag. CSN:s administrativa kostnader beräknas öka med på grund av förslaget om att införa en examenspremie (jfr anslag 1:7 Examenspremie nedan), vilket innebär att denna summa ska avsättas inom anslaget 2015. Inom anslaget ska avsättas 2015 på grund av att CSN ska genomföra riktade informationsinsatser när det gäller aktivitetskrav. Anslaget behöver jämfört med regeringens förslag minska med på grund av att mer medel omfördelas från CSN:s förvaltningsanslag för att finansiera kostnader för gemensam e-förvaltning. Utskottet delar regeringens bedömning att vissa studiestödsavgifter bör höjas (expeditionsavgiften för debitering av årsbelopp och avgiften vid påminnelse om förfallna årsbelopp) fr.o.m. . Anslaget minskas med 2015. Beloppet är detsamma som den förväntade ökade avgiftsinkomsten. Utskottet delar de avvägningar som ligger bakom allianspartiernas förslag om anslagsnivå. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka motion 2014/15:2840 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del från allianspartierna och att tillstyrka propositionens förslag i de delar de överensstämmer med motionsförslagen samt att avstyrka propositionens övriga anslagsförslag (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 för . Jämfört med 2014 ökar anslagsbeloppet med (0,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. För att bidra till att finansiera prioriterade satsningar föreslår regeringen att anslaget minskas med 2015. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen som avviker från regeringens förslag om anslagsnivå (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. 1:7 Examenspremie (nytt anslag)[8] I flerpartimotion 2014/15:2840 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås att ett nytt anslag 1:7 Examenspremie inrättas och tillförs . I yrkande 4 föreslås att en skattefri examenspremie införs för den som avlägger en examen som ämneslärare inom matematik, fysik, kemi, biologi och teknik. Premien uppgår till per ämne med ett tak på per student. Vidare föreslås att en skattefri examenspremie på införs –2021 för den som avlägger en speciallärare- eller specialpedagogexamen. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det finns en stor och akut brist på utbildade lärare inom vissa områden som är väl känd . Att det är brist på arbetssökande med ämneskombinationen matematik och naturvetenskap och att bristen kommer att bestå framgår av () rapport och prognoser 2011 samt av en rapport från (2012:22). Även när det gäller speciallärare och specialpedagoger är rekryteringsläget problematiskt. I budgetpropositionen anges att andelen elever som är i behov av särskilt stöd ökar; således ökar även behovet av lärare med specialpedagogisk kompetens (prop. 2013/14:1 s. 59). SCB:s rapport och prognoser 2011 visar att det råder brist på sökande med speciallärar- och specialpedagogutbildning till de tjänster som arbetsgivare utlyser, och rapportens prognos för de kommande 15 åren för de båda yrkesgrupperna är att det kommer att råda en ökad brist. Den akuta bristen på lärare inom vissa ämnen fordrar enligt utskottet unika åtgärder. Utskottet välkomnar därför allianspartiernas förslag om en examenspremie i syfte att locka fler att välja och fullfölja utbildningar som leder till speciallärarexamen, specialpedagogexamen eller ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. Utskottet anser att förslaget om en examenspremie är en mer verkningsfull åtgärd för att vända utvecklingen än regeringens bedömning i budgetpropositionen att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till en ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån[9] inom studiemedlen. Utskottet föreslår därför ett nytt anslag, 1:7 Examenspremie, som tillförs . För att genomföra förslaget om examenspremier konstaterar utskottet att det behövs visst författningsarbete innan förslaget kan träda i kraft. Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt återkommer med relevanta förslag så att examenspremien kan träda i kraft. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka motion 2014/15:2840 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 4 från allianspartierna (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. Lagförslag om ändring i studiestödslagen Regeringen föreslår att studiemedlens totalbelopp höjs med per studiemånad för en heltidsstuderande fr.o.m. . Regeringen anger som skäl för sitt förslag att studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Totalbeloppet och bidragsbeloppen är kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . I syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ska höjas. Enligt förslaget höjs totalbeloppet från till av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande fr.o.m. . Totalbeloppet blir därmed högre per studiemånad vid heltidsstudier, dvs. Studiestödslagen (1999:1395) ändras i enlighet med detta. Höjningen utgörs av lån, vilket innebär att låneandelen justeras. Storleken på studiebidraget ska kvarstå oförändrad. Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. Utskottet har redovisat sina närmare skäl till att tillstyrka regeringens höjning av studiemedlets totalbelopp under anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster och hänvisar till det ställningstagandet. Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Anslag inom utgiftsområde 15 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S) anför: Ett som håller ihop ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle! befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. ska underskotten steg för steg pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . Socialdemokraterna, och ser fördelningen inom utgiftsområde 15 som en del av budgetpropositionens förslag som en helhet. Vi har därför valt att avstå från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 15. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Anslagen inom utgiftsområdet borde ha utformats i enlighet med regeringens framlagda förslag till budgetproposition som stöds av Socialdemokraterna, och i . Regeringens budgetförslag har som utgångspunkt att studiestödssystemet i är och ska förbli ett av världens mest generösa. Studiestödet skapar möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. På detta sätt bidrar systemet till att bygga vårt land starkare genom mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Regeringen föreslår ett nytt kunskapslyft i syfte att ge vuxna ytterligare möjligheter till utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. Det är en ambitionshöjning i utbildningspolitiken. Genom kraftfulla satsningar på fler platser inom , yrkesvux, komvux och inom folkhögskolan skapas förutsättningar att pressa tillbaka ungdomsarbetslösheten och den långtidsarbetslöshet som drabbat många människor. Ett kunskapslyft som tar sikte på att ge personer utbildning och som svarar mot arbetsmarknadens behov är därför av avgörande betydelse för att fler ska ges möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Dessa satsningar innebär också att regeringen avsätter ca mer till studiemedel än Alliansen som sätter stopp för dessa viktiga reformer. Regeringen föreslår att studiemedelsbeloppet ska höjas fr.o.m. , i syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. Förslaget innebär att lånedelen höjs med ca per studiemånad, så att studiemedlens totalbelopp blir per studiemånad. Studiemedlet kommer därmed med bred marginal att ha den högsta köpkraften sedan det infördes. För att stödja arbetslösa ungdomar avser regeringen att, stegvis , införa en 90-dagarsgaranti. Som en viktig del av garantin avser regeringen att införa utbildningskontrakt för unga arbetslösa som inte har fullföljt sin gymnasieutbildning. Som ett led i införandet av utbildningskontrakt bör de möjligheter som finns för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att under vissa förutsättningar få den högre bidragsnivån inom studiemedlen finnas kvar och framöver anpassas till hur garantin utformas. Vi beklagar att Alliansen sänker ambitionen på detta område och att det nu blir färre arbetslösa ungdomar som kan ta del av det högre bidraget. Avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel Det är mycket olyckligt att Alliansen nu driver igenom förslagen om avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel. Som många av de instanser som har avstyrkt förslaget påpekar är de ekonomiska konsekvenserna osäkra, och förändringen innebär en ytterst marginell besparing för staten i en tämligen avlägsen framtid. Förslaget missgynnar särskilt kvinnor med låga inkomster och låga pensioner på ett orimligt sätt, vilket är olyckligt ur ett jämställdhetsperspektiv, och drabbar de individer som trots studier inte har haft tillräcklig inkomst för att lyckas återbetala sina lån innan utgången av det år då de fyller . CSN anser att det finns en stor osäkerhet om de framtida avskrivningarna kommer att minska med . Myndigheten visar i sitt remissvar att det saknas en konsekvensbeskrivning av hur förslaget förhåller sig till målen för studiestödet. Detta anser vi är mycket allvarligt då målen är att studiestödet ska verka rekryterande och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska även utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Vi beklagar att Alliansen driver igenom ett förslag som är en osäker besparing men som riskerar att drabba individer hårt, särskilt kvinnor och personer med låga inkomster. Examenspremier till vissa lärare Vår utgångspunkt är att alla elever ska få möta kunniga och engagerade lärare som känner sig högt värderade i sitt yrke. Regeringen vill bidra till en positiv utveckling av läraryrkets status och attraktivitet så att lärarförsörjningen kan tryggas och så att alla elever får sin undervisning av behöriga lärare. Vi anser att det behöver tas ett mer långsiktigt och samlat grepp kring bl.a. rekryteringen av fler lärare och förskollärare. För detta anser regeringen att en nationell samling behöver komma till stånd. Därför avser regeringen att påbörja ett samtal med olika berörda aktörer om vad som gemensamt, på såväl nationell som lokal nivå, kan göras för att stärka och öka attraktiviteten för läraryrket. I syfte att här och locka fler personer att utbilda sig till lärare anser regeringen att den högre bidragsnivån inom studiemedlen även ska kunna lämnas för studier på den s.k. kompletterande pedagogiska utbildningen som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Därför är det olyckligt att Alliansen nu driver igenom sitt förslag om en examenspremie till vissa lärare. Ett förslag som remissinstanserna i huvudsak menar att det är mycket tveksamt om det löser grundproblemet med den tilltagande lärarbristen inom vissa ämnen vare sig . Att generellt höja läraryrkets status och lärares löner är det allra viktigaste och en nödvändighet för att rekrytera studenter till lärarutbildningarna enligt många remissinstanser. Därför menar vi att vi i stället brett och över blockgränsen borde diskutera långsiktiga lösningar för hur läraryrkets attraktivitet kan höjas och lärarutbildningens kvalitet förbättras. Ersättning till elever på lärlingsutbildning infördes en kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, s.k. lärlingsersättning, på per studiemånad. Vi tycker att det är rimligt att utvärdera resultatet av denna förändring i stället för att prioritera en fördubbling av ersättningen. Anslag inom utgiftsområde 15 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast vid oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. På grund av det beslut som fattades i kammaren vill vi sverigedemokrater härmed tydliggöra vår ställning och vårt agerande. Vid voteringen i kammaren gav i första hand stöd till det egna budgetförslaget som hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bl.a. sjuka, personer med funktionshinder, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna röstade ned vårt budgetförslag och stoppade de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att man inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår mening tydliggjorde man därmed att fortsatt massinvandring är viktigare än alla välfärdsreformer tillsammans. Efter att förslag fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast de rödgrönas och Alliansens förslag. bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas av bl.a. , professor i nationalekonomi och ordförande i , som slagit fast: ”Det finns egentligen inte några fundamentala skillnader mellan alliansens och regeringens ekonomiska politik”. Med utgångspunkt i vårt ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattats av den sverigedemokratiska riksdagsgruppen om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposition som innebär att invandringen ökar ytterligare från nuvarande, historiskt höga, nivåer, valde vi att stödja allianspartiernas budgetmotion. Detta innebär inte att ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak, utan detta var ett resultat av regeringens ovilja att inte ytterligare förvärra en politik som i grunden skadar hela det svenska samhället. Hade vi lagt ned våra röster hade vi med säkerhet låst fast landet vid en destruktiv politik . Vårt val och vårt agerande innebär också att om Alliansen skulle hålla fast vid sin politik utan att förändra den kommer vi framöver att hamna i ett liknande läge där vi också är beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. I utgiftsområdesmotion föreslår partiet en satsning på 5 000 nya platser inom komvux för att samhället ska kunna erbjuda en andra chans för individer att skaffa sig en stabil grundutbildning och därmed stärka sitt utgångsläge på arbetsmarknaden. I vår strävan efter bättre matchning på arbetsmarknaden och lägre ungdomsarbetslöshet avsätter vi medel till att skapa 5 000 nya platser på . uppmärksammar också i utgiftsområdesmotion 15 att bristen på vissa ämneslärare måste åtgärdas och föreslår därför att regeringen utreder om de mest akuta bristerna kan åtgärdas genom att stimulera till ett ökat antal sökande till ämneslärarutbildningar. Förslagsvis ska det ske genom att de som slutför sin utbildning inom avsatt tid, får sista årets studielån omvandlat till bidrag. Då har ställt sig bakom en annan budgetmotion och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 15. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:1 Budgetproposition utgiftsområde 15: antar förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1 och 3.8.3). bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 (avsnitt 3.8.6). bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 206 (avsnitt 3.8.8). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt uppställning. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förhöjt studiebidrag för nyanlända invandrare mellan som har slutfört sin etableringsplan. 2014/15:2575 av m.fl. (M, C, FP, KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja lärlingsersättningen för att ytterligare öka lärlingsutbildningens attraktionskraft och att pröva om ersättningen ska gå till arbetsgivaren när lärlingen har en lärlingsanställning. 2014/15:2840 av m.fl. (M, FP, C, KD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fördubblad lärlingsersättning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en förlängning av möjligheten för unga att få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för att fler ungdomar ska slutföra sin gymnasieutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en premie för speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom för ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höja studiemedlet. 2014/15:2954 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag Förslag till anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd M, C, FP, KD Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringens budgetförslag har som utgångspunkt att studiestödssystemet i är och ska förbli ett av världens mest generösa. Det skapar möjligheter att studera vidare oavsett vad man har för bakgrund. Alliansen har lagt fram ett förslag för studiestödets utgiftsområde som ligger 875 miljoner lägre än den budget regeringen lagt fram. Ja, ni hörde rätt, 875 miljoner lägre. Det är en konsekvens av att det blir färre utbildningsplatser i Alliansens budget. Vi ska heller inte glömma att aktivt röstade för denna budget. I av mycket hög arbetslöshet, i synnerhet bland ungdomar, är det ytterst olyckligt att dra ned på antalet studieplatser. Det finns många människor som både vill och behöver läsa vidare på olika nivåer men som inte får chansen. Alliansen vill lägga en del av studiestödet på examenspremier. Det vore olyckligt att driva igenom det förslaget . Vi tycker att man behöver ta ett långsiktigt och samlat grepp om rekrytering av olika lärarkategorier och om vad som kan göras för att höja läraryrkets status och attraktivitet. Remissinstanserna menar i huvudsak att det är tveksamt om en examenspremie löser grundproblemet med lärarbrist inom vissa ämnen . infördes den så kallade lärlingsersättningen. Eleven fick i ersättning som skulle kompensera för ökade mat- och reskostnader. Tanken med det var att elever inte skulle välja bort praktiska utbildningar av ekonomiska skäl. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd vill Alliansen dubbla den ersättningen. Vi tycker att det är bättre att utvärdera resultatet av förändringen först eftersom den bara har varit i bruk . Sedan tycker jag att det är märkligt att Alliansen vill att den dubblade ersättningen även ska kunna lämnas till arbetsgivaren. Vad är då vitsen med dubbel ersättning? Eleven skulle ju ha haft den till sina kostnader. En annan nyhet i Alliansens budget är avskaffandet av åldersavskrivningen. Generellt får förslaget konsekvenser för de låntagare som har låg ålderspension, särskilt kvinnor. Ur jämställdhetsperspektiv är det inte bra alls. Många remissinstanser har avstyrkt förslaget. Det är tunga instanser som har gjort det: CSN, TCO, , , , , och flera andra. Här är ett axplock av deras synpunkter. De ifrågasätter klokheten i att införa en lagändring utan att känna till konsekvenserna.