bet · H101CU11 · 2014-01-16 00:00:00 — 2013/14:CU11 Insolvens- och utsökningsrätt I betänkandet behandlar utskottet 13 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om olika insolvens- och utsökningsrättsliga frågor. Motionsyrkandena gäller skuldsanering, överskuldsättning, översyn av insolvensrätten, konkurstillsyn, fordran i konkurs, löneutmätning samt försäljning av utmätt fast egendom och bostadsrätter. Med bifall till ett motionsyrkande föreslår utskottet att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen omgående måste återkomma till med förslag på ändringar i skuldsaneringslagen som rör kravet på kvalificerad insolvens och betalningsplanens längd. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns en reservation (M, FP, C, KD) som gäller skuldsanering och en reservation i övrigt. Utskottet föreslår att ärendet avgörs av efter endast en bordläggning. Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. 2013/14:C447 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del och 2013/14:C382 av (KD) i denna del. Reservation 1 (M, FP, C, KD) 2013/14:C256 av i m.fl. (S), 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:C321 av (S), 2013/14:C382 av (KD) i denna del, 2013/14:C447 av m.fl. (S) yrkande 10 i denna del och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 59. Reservation 2 (S, V) 2013/14:C209 av och (båda C) och 2013/14:C254 av i (M). 2013/14:C343 av (FP). 2013/14:C227 av Boriana (M). 2013/14:C342 av (FP) och 2013/14:C406 av och (båda FP). Försäljning av utmätt fast egendom och bostadsrätter 2013/14:C212 av (FP). Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 13 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena gäller skuldsanering, överskuldsättning, översyn av insolvensrätten, konkurstillsyn, fordran i konkurs, löneutmätning samt försäljning av utmätt fast egendom och bostadsrätter. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen omgående måste återkomma till med förslag på ändringar i skuldsaneringslagen som rör kravet på kvalificerad insolvens och betalningsplanens längd. Därmed bifaller utskottet en motion och avslår en motion. Jämför reservation 1 (M, FP, C, KD). m.fl. (S) anför i motion 2013/14:C447 att regeringen efter påtryckning av oppositionen tillsatte en särskild utredare som skulle föreslå åtgärder som förbättrar möjligheterna för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. Kravet på kvalificerad insolvens och längden på betalningsplanen skulle utredas. Motionärerna anser att det är viktigt att förslag till lagändringar kan behandlas av . Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta (yrkande 10 i denna del). I motion 2013/14:C382 föreslår (KD) i denna del ett tillkännagivande om att en kortare skuldsaneringstid bör införas för den som anmäler intresse för detta. Skuldsanering kan enligt skuldsaneringslagen (2006:548) endast beviljas en fysisk person med hemvist i . Den som är folkbokförd i anses ha hemvist här i landet (4 § första och andra styckena). En fysisk person som är näringsidkare kan beviljas skuldsanering under förutsättning att de ekonomiska förhållandena i näringsverksamheten är enkla att utreda (4 § fjärde stycket). Att en gäldenär har varit näringsidkare innebär inte i sig något hinder mot skuldsanering. En skuldsatt som är ålagd näringsförbud får inte beviljas skuldsanering. Detsamma gäller en person som tidigare beviljats skuldsanering, om det inte finns synnerliga skäl (6 §). En andra förutsättning för beviljande av skuldsanering är att det är fråga om en tillräckligt svår skuldsättning. Gäldenären ska vara dels på obestånd (insolvent), dels så skuldsatt att han eller hon inte kan antas ha förmåga att betala sina skulder inom överskådlig tid (4 § första stycket 1). Det är med andra ord fråga om ett krav på s.k. kvalificerad insolvens. Obestånd innebär att gäldenären inte rätteligen kan betala sina skulder allteftersom de förfaller till betalning och att denna oförmåga inte endast är tillfällig (jfr 1 kap. 2 § konkurslagen). För att skuldsanering ska kunna beviljas krävs slutligen också att det anses vara skäligt med hänsyn till gäldenärens personliga och ekonomiska förhållanden (4 § första stycket 2). Vid bedömningen ska särskilt beaktas omständigheterna vid skuldernas tillkomst, de ansträngningar gäldenären har gjort för att fullgöra sina förpliktelser och det sätt på vilket gäldenären har medverkat under handläggningen av ärendet om skuldsanering (4 § tredje stycket). Ett beslut om skuldsanering ska ange vilka fordringar som omfattas, vad som ska gälla för dessa, vilket belopp som ska fördelas mellan borgenärerna och en betalningsplan (9 § första stycket). Huvudregeln är en 5-årig betalningsplan, om det inte finns särskilda skäl att bestämma . beslutade vissa ändringar i skuldsaneringslagen som bl.a. innebär att skuldernas ålder inte längre ska beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering (prop. 2010/11:31, bet. 2010/11:CU9, rskr. 2010/11:208). Lagändringarna trädde i kraft . I lagstiftningsärendet behandlades ett antal motioner om skuldsanering från allmänna motionstiden . Beträffande insolvensprognosen tillkännagav att regeringen omgående bör återkomma till med förslag till en lagändring som innebär att skuldsanering ska kunna komma i fråga om gäldenären är på obestånd och så skuldsatt att han eller hon kan antas sakna förmåga att betala sina skulder . avslog motionerna med krav på en kortare betalningsplan med hänvisning till att regeringen uttalat att den avsåg att följa frågan. Regeringen gav en särskild utredare (dir. 2012:30) i uppdrag att föreslå åtgärder som förbättrar möjligheterna för dem som har rätt till skuldsanering att också få det. Uppdraget skulle redovisas . behandlade utskottet ett antal motioner om skuldsanering från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslog ett tillkännagivande som innebar att regeringen måste ta nödvändiga initiativ för att påskynda det pågående utredningsarbetet och att utredningen bör avslutas i så god tid att regeringen kan utarbeta förslag och överlämna en proposition som kan ta ställning till under innevarande valperiod. följde utskottet (bet. 2011/12:CU19, rskr. 2011/12:253). I regeringens skrivelse 2012/13:75 lämnas en redovisning av de beslut regeringen fattat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skrivelser till regeringen. När det gäller tillkännagivande 2012 konstaterade regeringen att utredaren i ett yttrande bedömt att det inte var möjligt att redovisa uppdraget tidigare än vad regeringen angett i direktiven. Regeringen delade utredarens bedömning. informerade civilutskottet om detta . lämnade skuldsaneringsutredning betänkandet (SOU 2013:72) Ut ur skuldfällan. I betänkandet anförs att Högsta domstolens avgörande (NJA 2010 s. 496) har bidragit till en strängare tillämpning av skuldsaneringslagens insolvenskrav, det kvalificerade insolvensrekvisitet. Efter rättsfallet har en 15-årsprognos mer regelmässigt kommit att användas vid bedömningen av gäldenärens betalningsförmåga. Den nuvarande tillämpningen av insolvensprognosen leder till att vissa gäldenärer inte beviljas skuldsanering, trots att det är motiverat utifrån de grundläggande syftena med institutet. Särskilt unga, arbetslösa och förvärvsarbetande har genom nuvarande praxis visat sig få svårt att komma i fråga för skuldsanering. har visserligen på nytt uttalat sig i frågan om kvalificerad insolvens och då betonat vikten av en nyanserad bedömning. Men man har i avgörandet begränsat sig till att peka på att en kortare prognos kan tillämpas för en gammal person och gäldenärer med betydande hälsoproblem. Enligt utredningens uppfattning är det nödvändigt med lagstiftningsåtgärder för att kunna frångå den nu etablerade 15-årsprognosen och åstadkomma en mer nyanserad rättstillämpning. Det föreslås därför att det kvalificerade insolvensrekvisitet och definitionen av detta begrepp bör föras in i lagtexten. Med kvalificerad insolvens ska avses att gäldenären inte rätteligen kan betala sina skulder och att denna oförmåga med hänsyn till samtliga omständigheter kan antas bestå (jämför med definitionen av insolvens i 1 kap 2 § konkurslagen). Betalningsplanens längd ska vara mer flexibel än den är , och en kortare plan ska kunna bestämmas om det är skäligt, exempelvis för hårt skuldsatta ålderspensionärer och svårt sjuka gäldenärer. Två betalningsfria månader bör införas som infaller månad . Vidare föreslås i utredningsbetänkandet att gäldenären ska påbörja sina betalningar redan från inledandebeslutet. Skuldsanering ska kunna sökas genom ett webbaserat ansökningsförfarande, och gäldenären ska inte i detalj behöva ange samtliga skulder i sin ansökan. Gäldenären ska betala in ett bestämt belopp till ett konto hos , och borgenärerna får sedan sin respektive betalning en gång i stället för som i normalfallet . En gäldenär som tidigare misslyckats med sin skuldsanering ska kunna beviljas skuldsanering på nytt. och bör ansvara för att höja kunskapen om skuldsanering i samhället genom olika informationsinsatser och i större utsträckning än erbjuda utbildning om skuldsanering till aktörer som kommer i kontakt med skuldsatta personer. betänkande är enligt uppgift från föremål för en remissbehandling, och målsättningen är att åtminstone en lagrådsremiss ska kunna beslutas . I enlighet med vad utskottet har uttalat är det angeläget att fler svårt skuldsatta gäldenärer ska kunna komma i fråga för skuldsanering. tillkännagivande innebär att regeringen ska återkomma till med förslag till ändringar i skuldsaneringslagen i fråga om kravet på kvalificerad insolvens. skuldsaneringsutredning skulle redovisa sitt uppdrag . I tillkännagivande ansåg utskottet att regeringen skulle ta nödvändiga initiativ för att påskynda utredningsarbetet. ansåg att utredningen borde avslutas i så god tid att regeringen skulle kunna utarbeta förslag och överlämna en proposition som kan ta ställning till under innevarande valperiod. Bakgrunden till tillkännagivandet var att flera frågor som skuldsaneringsutredning skulle överväga redan hade övervägts av insolvensutredning i ett delbetänkande (SOU 2008:82) och att utredningsarbetet därför inte borde behöva ta så som utredningen fått. Regeringen förkortade inte utredningens utredningstid. Enligt utskottet är det mycket anmärkningsvärt att regeringen valde att inte följa tillkännagivande om att påskynda utredningsarbetet. Att regeringen, trots upprepade tillkännagivanden från , inte prioriterat de här frågorna har inneburit att beredningen av de efterfrågade lagförslagen dragit ut . Detta är inte acceptabelt. Liksom motionärerna bakom motion 2013/14:C447 anser utskottet att regeringen omgående måste återkomma till med förslag på ändringar i skuldsaneringslagen som rör kravet på kvalificerad insolvens och betalningsplanens längd. Vad utskottet har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Ställningstagandet innebär bifall till motion 2013/14:C447 yrkande 10 i denna del och avslag på motion 2013/14:C382. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med olika förslag på åtgärder mot överskuldsättning. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 2 (S, V). m.fl. (V) efterlyser i partimotion 2013/14:C280 flera konkreta åtgärder för att minska antalet evighetsgäldenärer och skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem som gör det möjligt för människor som hamnat i skuldfällan att komma tillbaka till en hälsosam ekonomisk situation. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta (yrkande 6). (S) efterlyser i motion 2013/14:C321 också åtgärder för att skapa ett ekonomiskt och socialt hållbart kreditsystem som gör det möjligt för människor som hamnat i skuldfällan att komma tillbaka till en hälsosam ekonomisk situation. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta. m.fl. (S) anför i motion 2013/14:C447 att överskuldsättningen är ett stort problem både för enskilda och för samhället som helhet. Ett förebyggande arbete måste ske mot överskuldsättning och förutsättningar skapas för människor att ta sig ur skuldfällan när de väl hamnat där. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta (yrkande 10 i denna del). m.fl. (S) yrkar i motion 2013/14:So657 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på lösningar för hårt överskuldsatta personer (yrkande 59). I motion 2013/14:C256 av i m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av förebyggande arbete för att människor inte ska hamna i skuldfällan. Motionärerna anser bl.a. att det bör införas en kortare preskriptionstid i stället för dagens och att endast ett preskriptionsavbrott på varje tagen kredit bör få tillåtas. I motion 2013/14:C382 efterlyser (KD) en förbättrad hantering av evighetsgäldenärernas situation och föreslår ett tillkännagivande om att en villkorslös avskrivning, s.k. absolut preskription, bör införas (i denna del). Skuldsanering enligt skuldsaneringslagen innebär, som det redogjorts för, att gäldenären helt eller delvis befrias från ansvar för betalningen av de skulder som omfattas av skuldsaneringen. Även andra åtgärder för att komma åt överskuldsättningsproblemet kan vara aktuella. Det gäller bl.a. frågor som rör följande bestämmelser. Bestämmelser om preskription av fordringar finns i preskriptionslagen (1981:130). Enligt 8 § innebär preskription att borgenären förlorar rätten att kräva ut sin fordran. En fordran preskriberas, enligt 2 §, efter tillkomsten om inte preskriptionen avbryts. Preskriptionstiden är dock för fordran mot en konsument. Bestämmelser om vilken ränta som den som har försummat att betala en skuld i rätt tid är skyldig att betala för tiden efter förfallodagen till dess betalning sker, s.k. dröjsmålsränta, finns i räntelagen (1975:635). Lagen gäller i den mån inte annat är avtalat eller utfäst eller särskilt föreskrivet enligt 1 § andra stycket. I 7 kap. utsökningsbalken finns bestämmelser om utmätning av lön. Lön får enligt 4 § tas i anspråk genom utmätning endast till den del den överstiger vad gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll samt till fullgörande av betalningsskyldighet mot annan som har företräde vid löneutmätning. Enligt 5 § bestäms den del av gäldenärens lön som inte får tas i anspråk genom utmätning (förbehållsbeloppet) med ledning av ett normalbelopp som innefattar alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad. Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag till ändringar i skuldsaneringslagen (prop. 2010/11:31, bet. 2010/11:CU9, rskr. 2010/11:208) behandlades även ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden om åtgärder mot överskuldsättning. tillkännagav att regeringen bör utarbeta en strategi för hur överskuldsättning ska kunna undvikas och återkomma till med förslag på konkreta åtgärder för att minska antalet överskuldsatta. Enligt tillkännagivandet bör regeringen också ta initiativ för att öka kunskaperna om barns och ungdomars situation i överskuldsatta familjer. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå en åtgärdsinriktad strategi för att motverka skuldsättning (dir. 2012:31). I uppdraget ingick att analysera de problem som olika grader av skuldsättning medför för enskilda personer, närstående och samhället i stort samt kartlägga vanliga orsaker till allvarlig skuldsättning. Situationen för barn och unga i överskuldsatta familjer skulle beaktas särskilt. I uppdraget ingick att resonera kring eventuella behov av förändringar i lagstiftningen. Dock ingick inte att lämna författningsförslag. lämnade utredningen om överskuldsättning betänkandet (SOU 2013:78) Överskuldsättning i kreditsamhället? I utredningsbetänkandet redovisas ny statistik över svenska hushålls skuldsättning och överskuldsättning. Utredningen konstaterar i betänkandet att det inte är personer med stora lån som har överskuldsättningsproblem, utan personer med mindre lån. De med stora lån har ofta goda förutsättningar, som höga inkomster, för att klara av sin lånesituation. De överskuldsatta är en utsatt grupp med lägre inkomster, högre förekomst av arbetslöshet och sjukdom, färre som äger sitt eget boende och fler ensamstående än befolkningen i övrigt. Den nya statistiken visar enligt utredningen på behovet av en strategi mot överskuldsättning som både tar sikte på att minska risken för personer att bli överskuldsatta och hjälper överskuldsatta att bli skuldfria. För att i förebyggande syfte åstadkomma större balans mellan kreditgivare och kredittagare föreslår utredningen ett antal åtgärder som kan infogas i en strategi mot överskuldsättning. Utredningen föreslår bl.a. ökade resurser till och en eventuell skärpning av lagstiftningen för att bättre kunna övervaka kreditmarknaden ur ett konsumentperspektiv, en förändring av lagarna om ocker för att bland annat möjliggöra jämkning av orimliga räntevillkor, införande av en sanktionsavgift vid bristande kreditprövningar samt en ökad samverkan mellan och andra myndigheter i syfte att arbeta förebyggande för att undvika skuldsättning. För vidgad kunskap och annat stöd till dem som är eller riskerar att bli överskuldsatta föreslår utredningen bl.a. en mer kraftfull och likvärdig budget- och skuldrådgivning över hela landet, försöksverksamhet med saneringslån som innebär att många små dyra lån samlas ihop till ett enda till rimligt låg ränta, en ekonomisk upplysningstjänst, ekonomiakut, som knyts till den upplysningstjänst för konsumenter som regeringen föreslagit i budgetpropositionen (prop. 18 s. 78), ett uppdrag till och att driva finansiell folkbildning i samverkan med varandra, andra myndigheter, kommuner, det civila samhället och privata aktörer samt stöd för gäldenärer att med hjälp av uppgifter från borgenärerna kontrollera fordringars giltighet. För att i någon mån lindra för de svårt skuldsatta och öka deras möjligheter att bli skuldfria föreslår utredningen att slutlig preskription införs för fordringar som fastställts av eller i domstol. Den slutliga preskriptionstidens starttidpunkt bör inträffa efter fastställelse, och preskriptionstiden ska vara i normalfallet och för fordringar mellan privatpersoner och om skulden grundar sig på brott. Utredningen föreslår också att avräkningen på skuld först bör ske på kapitalbeloppet och därefter på räntor och avgifter och att bör kunna kalla samtliga okända borgenärer och begära att de skriftligen anmäler sina fordringar till myndigheten. Dessutom föreslår utredningen att privatpersoner vid domstol med kvalificerad majoritet bland borgenärerna ska kunna genomdriva ackord i likhet med vad som gäller för ackord för juridiska personer vid en konkurs eller företagsrekonstruktion. När det gäller barn och unga, som är en mycket viktig målgrupp för de finansiella folkbildningsuppdragen, föreslås ett antal insatser. Barn berörs av att föräldrar med löneutmätning har mindre att leva på än föräldrar med försörjningsstöd, och därför föreslår utredningen att förbehållsbeloppet vid löneutmätning höjs. Utredningen anser även att det finns starka skäl för att avskaffa det solidariska skadeståndsansvaret för barn och unga då det är svårt för unga som vill bli fria från sina skulder och sona sina brott att förstå logiken i att de också måste betala sina medbrottslingars skulder. Vidare anser utredningen att det i en alltmer kontantlös ekonomi är viktigt att även barn får möjlighet att handla utan att skuldsätta sig. Även de bör därför få rätt att skaffa ett betalkonto med tillhörande debetkort. Enligt uppgift från kommer utredningsbetänkandet att remissbehandlas och därefter beredas vidare inom departementet. Regeringens avsikt är att presentera en strategi mot överskuldsättning före valet . Utskottet kan konstatera att utredningen om överskuldsättning nu har lämnat sina förslag i betänkande (SOU 2013:78) Överskuldsättning i kreditsamhället? Utredningsbetänkandet innehåller flera förslag på åtgärder som kan komma att ingå i en strategi mot överskuldsättning. Som redovisats ovan är utredningsbetänkandet föremål för beredning inom , och regeringens avsikt är att presentera en strategi mot överskuldsättning före valet . Utskottet anser att resultatet av det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från sida. Motionerna bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av insolvensrätten. Utskottet hänvisar till pågående arbete. och (båda C) anför i motion 2013/14:C209 att företagare som hamnat i konkurs har svårt att få en andra chans. Mer frikostiga regler bör införas i syfte att ge dessa bättre möjligheter att komma igen. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet med detta. i (M) anser i motion 2013/14:C254 att regelverket på insolvensområdet är i behov av en översyn för att bättre kunna möta nutida krav. Det bör finnas en balans där risk uppmuntras utan att skapa instabilitet för andra. En modell som motionären anser bör övervägas är att staten inför en form av pantkonton där den insolvente kan sätta över kontanter som fungerar som en säkerhet för företag som han eller hon har en affärsrelation med. Det skulle kunna vara en enkel modell för att överbrygga de vardagsproblem som insolventa får i form av svårigheter att få kreditkort, telefonabonnemang och liknande. Ett tillkännagivande begärs med detta innehåll. Utredningen om utvidgad skuldsanering för företagare beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som ger företagare med personligt ansvar för skulder som uppkommit i näringsverksamhet utvidgade möjligheter till skuldsanering (dir. 2013:57). Utredaren ska överväga vilka särskilda förutsättningar som bör gälla för att företagare ska få skuldsanering och hur förfarandet bör vara utformat. Syftet med uppdraget är att underlätta för seriösa företagare som gått i konkurs eller drabbats av överskuldsättning, att snabbt ta itu med sin skuldbörda och starta på nytt eller fortsätta med förnyad kraft. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Utskottet kan konstatera att regeringen tillsatt en utredning om utvidgad skuldsanering för företagare. Det pågående arbetet bör inte föregripas genom någon åtgärd från . Motionerna bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om konkurstillsyn. Utskottet hänvisar till pågående arbete. (FP) föreslår i motion 2013/14:C343 en översyn av formerna för tillsyn av konkursförvaltningen. Motionären menar att tillsynen bör ske på liknande sätt som för revisorer och fastighetsmäklare med en central myndighet som generellt utövar tillsyn över verksamheten samt tar upp anmälningar och har rätt att göra egna inspektioner m.m. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta. Bestämmelser om tillsynen över konkursförvaltningen finns i 7 kap. konkurslagen. har enligt konkurslagen att löpande övervaka den faktiska konkursförvaltningen genom granskning av de olika handlingar som ges in, t.ex. bouppteckningen, förvaltar- och halvårsberättelserna samt slutredovisningshandlingarna. Därutöver får tillsynsmyndigheten på annat sätt hålla sig fortlöpande informerad om konkursen, t.ex. genom att närvara vid edgångssammanträden, sammanträffa med förvaltaren eller infordra upplysningar av denne. har vidare att yttra sig i olika frågor till domstolen, t.ex. vid utseende och arvodering av konkursförvaltare samt i samband med användning av tvångsmedel mot gäldenären. kan också vid domstol initiera t.ex. en fråga om entledigande av förvaltare och olika tvångsmedel. En mycket stor del av arbetet består i en formell kontroll av konkursförvaltarens åtgärder. Det gäller inte bara de förut nämnda handlingarna som upprättas av förvaltaren. ska också övervaka att förvaltaren ombesörjer konkursboets bokföring på ett riktigt sätt.