bet · H101UbU14 · 2014-03-20 00:00:00 — Detta gäller såväl medel från anslag för forskning och forskarutbildning som andra statliga medel som fördelas via en statlig myndighet. Utskottet menar att detta är en viktig princip och ett uttryck för att staten inte uppmuntrar till stipendiefinansierade studier på forskarnivå. Mot bakgrund av att stipendiefinansiering trots allt förekommer anser utskottet vidare att det är viktigt att doktorander med stipendier har goda studiesociala villkor. Därför välkomnade utskottet den avsikt som regeringen uttryckte i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3) att låta universitet och högskolor teckna en försäkring hos Kammarkollegiet för de fall doktoranders stipendier bortfaller på grund av frånvaro från studierna vid sjukdom eller föräldraledighet. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker således motion 2013/14:Ub570 (S) yrkande 16. Villkoren för yngre forskare För det första vill utskottet framhålla att universitet och högskolor kan anställa lärare på meriteringsanställningar under längst . För det andra innebär beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) en satsning på finansiering av anställningar och forskningsprojekt för de allra främsta yngre forskarna i fasen efter deras postdoktorala forskningsperiod och efter en inledande meriteringsanställning. Framstående yngre forskare kan genom ett sådant program få stöd för lön till en fortsatt anställning som inledning till en tillsvidareanställning vid ett lärosäte. För det tredje vill utskottet påminna om att genom beslut med anledning av budgetpropositionerna (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104) har fått ett ökat anslag för finansiering av anställningar och forskningsmedel för framstående yngre forskare. Regeringen har också betonat att bör avsätta minst lika stora resurser som de nya medlen för rekrytering av framstående yngre forskare –2016 (prop. 2012/13:30 s. 66–68). Utskottet vill också framhålla att inom ramen för detta uppdrag särskilt ska bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av de forskningsmedel som har avsatts för framstående yngre forskare. Utskottet ser positivt på dessa åtgärder och anser att de ligger i linje med motionsyrkandet. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub570 (S) yrkande 17. Internationell rekrytering av forskare Utskottet anser att internationell rekrytering av forskare är mycket viktigt för svensk forskning. Det behövs långvarig och tillräcklig finansiering för särskilt framstående forskningsmiljöer som leds av särskilt inbjudna forskare. Utskottet vill mot den bakgrunden framhålla att har ställt sig bakom en satsning som innebär att tillförs totalt 2013–2016 för internationell rekrytering av forskare som bedriver forskning av högsta kvalitet (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). Utskottet anser därför att det inte finns skäl för någon åtgärd med anledning av det som motionärerna anför och avstyrker motion 2013/14:Ub570 (S) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om numerär jämställdhet i högskolan, jämställdhet inom excellenssatsningar och jämställdhetsforskningens vetenskapliga grund. Jämför reservationerna 12 (S, MP, V), 13 (SD) och 14 (MP, V). Numerär jämställdhet i högskolan och jämställdhet inom excellenssatsningar I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med förslag för att öka den numerära jämställdheten i akademin. I kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 8 framhåller motionärerna att excellenssatsningarna till s.k. strategiska forskningsmiljöer har haft negativa konsekvenser för jämställdheten inom den svenska högskolan. Mot den bakgrunden efterfrågas åtgärder för att stärka jämställdheten inom ramen för excellenssatsningarna. I kommittémotion 2013/14:Ub469 av m.fl. (SD) yrkande 8 anför motionärerna att en stor del av svensk genusforskning har utmärkt sig för att inte bygga på vetenskaplig grund. Därför föreslår motionärerna att regeringen ska säkerställa att genusforskningen vilar på vetenskaplig grund och har sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. Bakgrund och gällande rätt Numerär jämställdhet i högskolan och jämställdhet inom excellenssatsningar Av 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434) framgår att jämställdhet mellan kvinnor och män alltid ska iakttas och främjas i högskolornas verksamhet. Av 1 § förordningen (2009:975) med instruktion för framgår att myndigheten ska ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Vidare framgår att bl.a. ska främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde och rapportera i vilken utsträckning hänsyn har tagits till könsspecifika förhållanden inom myndighetens ämnesområden. Även i instruktionerna för Forte (2007:1431) och Formas (2009:1024) finns bestämmelser om att respektive forskningsråd inom ramen för sina uppgifter ska främja jämställdhet mellan kvinnor och män. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) anförde regeringen att behöver fortsätta att förstärka insatserna för yngre forskare direkt efter postdoktoral tjänstgöring vid ett annat lärosäte. bör särskilt bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av de forskningsmedel som har avsatts för framstående yngre forskare. Regeringen presenterade även en satsning på rekrytering av toppforskare. Även när det gällde denna satsning framhölls i propositionen att särskilt bör bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av dessa forskningsmedel (s. 66–68). Regeringen har under angett mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer vid lärosätena. Rekryteringsmålen för den innevarande perioden omfattar samtliga universitet och högskolor med statlig huvudman samt och och gäller . Förslag om en ny modell för rekryteringsmålen (U2012/2998/UH) som är avsedda att tillämpas efter 2015 bereds inom . Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning vid vissa universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv. I uppdraget ingår även att studera de bedömningar som ligger till grund för fördelningsbesluten. Uppdraget ska redovisas (U2013/6713/JÄM). Regeringen bedömde i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att Verket för innovationssystem () bör få i uppdrag att i samråd med fördela medel för forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet inom olika vetenskapliga discipliner och som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringslivet och den offentliga sektorn. Regeringen betonade i sammanhanget behovet av en bred vetenskaplig ansats (s. 116–118). Uppdraget framgår av regleringsbrev för , där det också framgår att myndigheten får disponera 2014. Uppdraget ska slutredovisas till (med kopia till ) . Numerär jämställdhet i högskolan och jämställdhet inom excellenssatsningar Utskottet anser att det är av stor betydelse att det råder jämställda villkor inom den offentliga sektorn, näringslivet och akademin. I sammanhanget vill utskottet lyfta fram att vid behandlingen av budgetpropositionen beslutade om medel för forskning som bedöms bidra till utveckling av och framsteg för det praktiska jämställdhetsarbetet inom universitet och högskolor, näringslivet och den offentliga sektorn (prop. 2012/13:1 utg.omr. 13, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:123). Utskottet vill också betona att det pågår andra insatser för att förbättra jämställdheten. Ett exempel är att särskilt ska bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av de forskningsmedel som har avsatts för framstående yngre forskare. ska även bevaka att kvinnor och män ges lika möjligheter och förutsättningar att ta del av medlen för rekrytering av toppforskare. Ett annat exempel är att Statskontoret har fått i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av anslagen för forskning vid vissa universitet och högskolor ur ett jämställdhetsperspektiv. Ett ytterligare exempel är de mål som regeringen har angett för könsfördelningen av nyrekryterade professorer vid lärosätena. Mot bakgrund av de insatser som pågår avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub430 (MP) yrkande 8 och 2013/14:Ub570 (S) yrkande 14. Utskottet vill påminna om de medel som regeringen aviserade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30 s. 116–117) och som har tillförts för forskning som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete inom universitet och högskolor, näringsliv och den offentliga sektorn. Medel för forskning som är av högsta vetenskapliga kvalitet ska fördelas i samråd med . Utskottet kan konstatera att principerna för fördelning av medel till forskning innebär att fördelningen ska ske på grundval av en vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Utskottet utgår från att fördelningen av medel till forskning från de forskningsfinansierande myndigheterna sker på denna grund. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub469 (SD) yrkande 8. Forskning inom vissa områden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning inom vissa områden. Jämför reservationerna 15 (S), 16 (MP) och 17 (SD). I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 20 framhåller motionärerna att staten har ett särskilt ansvar att värna och utveckla de forskningsområden som inte på samma sätt som andra är kommersialiserbara eller på andra sätt kan attrahera externa medel. Särskilt betonas forskning och forskningsprogram inom humaniora och samhällsvetenskap. I yrkande 21 framhålls vikten av satsningar på utbildningsvetenskaplig forskning. I yrkande 29 föreslås initiativ för att utveckla processen kring innovativa forskningsidéer mot bakgrund av att det har inletts ett pilotarbete inom vårdforskningen för att hitta nya forskningsidéer. I kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 1 betonas vikten av forskning och utbildning inom ämnet djuretik. Motionärerna framhåller även att ämnet bör vara obligatoriskt i alla utbildningar där studenter på något sätt hanterar djur. I kommittémotion 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslås ökad forskning om könsspecifika skador och sjukdomar. I motion 2013/14:K320 av (S) yrkande 2 understryks vikten av ett brett forskningsprogram om demokratin och den allmänna rösträtten. I motion 2013/14:So671 av och (båda FP) yrkande 2 betonas behovet av forskning om kopplingen mellan mäns våld mot kvinnor och våld mot sällskaps- och husdjur. I motion 2013/14:Ub253 av (S) framhålls behovet av ökad kunskap och forskning om omfattning av och innehåll i anhörigvård. I motion 2013/14:Ub322 av (M) understryks behovet av att värna forskning om dialekter och lokal historia. I motion 2013/14:Ub372 av (S) anförs att länge har varit drivande inom den arbetsvetenskapliga forskningen och att detta fält bör ges stöd för att utvecklas. I motion 2013/14:Ub374 av m.fl. (S) efterlyser motionärerna evidensbaserad forskning om barngruppers storlek i förskolan. I motion 2013/14:Ub535 av (M) framhålls vikten av forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön. Motionären anser att regeringen bör överväga att ge en lämplig aktör i uppdrag att ta fram eller sammanställa opåverkad forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön. Bakgrund och gällande rätt Fördelningen av medel till forskning ska ske på grundval av vetenskaplig bedömning av forskningen i fråga. Detta framgår bl.a. av instruktionerna för och de övriga forskningsråden. årliga beslut om statsbudgeten innebär att medel anvisas till olika anslag. Det innebär att fastställer de ekonomiska ramarna för olika forskningsområden. Beslutet med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012//13:113) innebar att ställde sig bakom forskningssatsningar på en rad områden som närmare beskrevs i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151). De satsningar som regeringen beskrev i propositionen innefattade bl.a. strategiska innovationsområden, strategisk forskning inom näringsliv och samhälle (i sin tur innefattande gruv-, mineral- och stålforskning, skogsråvara, biomassa samt hållbart samhällsbyggande), forskning inom livsvetenskap (i sin tur innefattande bl.a. infektion och antibiotika, åldrande och hälsa, , läkemedelsutveckling, klinisk behandlingsforskning, kliniska studier) samt riktade satsningar på bl.a. evidensbaserad skola och förskola, konstnärlig forskning och rymdforskning (sammanställning i prop. 2012/13:30 s. 24). När det gäller motionsyrkandena med övergripande förslag till satsningar vill utskottet hänvisa till att det vid behandlingen av propositionen Forskning och innovation tillstyrkte regeringens förslag och ansåg att dessa var väl avvägda (se bet. 2012/13:UbU3 s. 77–81). När det gäller yrkandena om satsningar på mindre, avgränsade områden kan utskottet konstatera att dessa inte är en fråga för att besluta om. De forskningsfinansierande myndigheterna har till uppgift att i konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosäten att själva initiera forskning inom dessa forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. I sammanhanget vill utskottet därtill påminna om att genom beslutet om den förra forsknings- och innovationspropositionen och budgetpropositionen ställde sig bakom satsningar som höjer nivån på forskningsanslagen med för perioden –2016. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub253 (S), 2013/14:Ub322 (M), 2013/14:Ub372 (S), 2013/14:Ub374 (S), 2013/14:Ub535 (M), 2013/14:Ub570 (S) yrkandena 20, 21 och 29, 2013/14:K320 (S) yrkande 2, 2013/14:So671 (FP) yrkande 2, 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 1 och 2013/14:A405 (S. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning (S, M, MP, FP, SD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare och som har avslagit i enlighet med utskottets förslag (bet. 2011/12:UbU18 och 2012/13:UbU3 m.fl.). Utskottet ser inte någon anledning att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2013/14:Ub255 (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub271 (S), 2013/14:Ub315 (M), 2013/14:Ub388 (M), 2013/14:Ub403 (M), 2013/14:Ub404 (M, FP), 2013/14:Ub451 (M), 2013/14:Ub507 (M), 2013/14:Ub524 (S), 2013/14:Ub531 (M), 2013/14:Ub548 (S), 2013/14:Ub55. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Forskningspolitisk inriktning m.m., punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 1–3 och 19 samt 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 30. ska vara en ledande kunskaps- och forskningsnation. Det är helt avgörande för landets utveckling. Svensk forsknings- och innovationspolitik ska främja deltagande i den främsta internationella kunskapsutvecklingen och främja ett konkurrenskraftigt svenskt näringsliv som denna politik möter hela bredden av nationella och globala utmaningar. Investeringar i utbildning, forskning och innovation rustar för morgondagens utmaningar. Resurserna för forskning och forskarutbildning har ökat väsentligt. Det är en bra utveckling, och vi vill se fortsatta satsningar på forskning och innovation. Statistiken visar dock att svensk forskning knappast har blivit bättre , varken räknat i allmän citeringsgrad eller i topprestationer. Andra länder som , och får betydligt högre utväxling på insatta medel. Detta borde bli fokus för en svensk diskussion om forskningspolitik: Hur ska vi få ut mer samhällelig nytta för de investerade medlen? Hur återtar vi förlorad forskarmark? Det behövs en öppen och förutsättningslös utredning av den svenska forskningspolitikens organisering och finansiering. En sådan utredning måste ställa obekväma frågor om olika modeller för forskningsfinansiering både med avseende på resurstilldelning och maktfördelning. Det går inte att bortse från att forskningsfinansiering uteslutande styrd av forskarna själva kan vara en alltför begränsad arbetsmetod; det behövs troligen flera modeller. och uppdelningen i ämnesråd behöver ses över och alternativ som bredare forskningsprogram prövas. En kritisk utredning kan inte heller undgå frågan om det stora ansökningsarbete som svenska forskare lägger ned på sådant som har mycket små utsikter att finansieras. Konkurrens om medel är nödvändig, men transaktionskostnaderna på systemnivå är betydande. Andra negativa effekter av en stor andel konkurrensutsatta medel är att många forskare arbetar under osäkra anställningsförhållanden, vilket kan leda till att forskarna undviker risktagande och nyansatser i sin forskning. behöver mer av innovativ risktagande forskning. Då krävs det också en forskningsfinansiering och en syn på meritering och kvalitet som stöder det. Sist men inte minst behöver den bristande samverkan mellan akademi, näringsliv och samhälle i dess bredaste bemärkelse utredas. Det krävs inte bara mer medel, det krävs också strukturreformer för att få ut mer av svensk forskning. Det tar att bygga upp framstående forskningsmiljöer. Trots det styrs forskningspolitiken om varje mandatperiod genom de fyraåriga forsknings- och innovationspropositionerna. Vi menar att det krävs mer av långsiktighet och därmed samverkan över de partipolitiska gränserna om forskningen ska ges långsiktiga och stabila förutsättningar för att kunna leverera goda resultat. Forskning och innovation skulle gynnas av att politiken i vissa grundlinjer stakades ut för ett längre tidsperspektiv. Det är inte minst en förutsättning för att lärosätena ska kunna bedriva ett strategiskt arbete och satsa på risktagande kring nya osäkra projekt som kan leda till vetenskapliga kunskapssprång. Det förutsätter naturligtvis att vi når en reell politisk samsyn om vissa kärnvärden i svensk forsknings- och innovationspolitik. Det borde vara möjligt. Forskningens betydelse ökar i ett internationellt perspektiv. Dels behövs ökad kunskap för att lösa de globala utmaningarna inom hälsa, fattigdom och miljöförstöring, dels behövs en förbättrad förståelse av nya internationella maktrelationer, nya internationella aktörer och spelregler. Det internationella samarbetet inom forskning och innovation är därför av central betydelse. 2020-strategin med dess flaggskeppsinitiativ Innovationsunionen innebär ett ökat fokus på forskning och innovation för tillväxt, konkurrenskraft och hållbar utveckling. Med detta som bakgrund är det synnerligen viktigt att betona att ska vara en aktiv part i detta gemensamma forsknings- och innovationssamarbete. Målsättningarna ska vara att öka antalet svenska forskare som deltar i europeiska forskningsprojekt samt att mer av EU:s forskningsmedel allokeras till projekt där svenska lärosäten, företag och institut deltar. Vi välkomnade att regeringen i sin senaste forsknings- och innovationsmotion angav att det behöver utvecklas ett mer sammanhållet och proaktivt svenskt arbetssätt. Vi ser klara fördelar med att en nationell EU-samordningsfunktion med ett sekretariat inrättas vid och får i uppdrag att samverka med övriga forskningsfinansiärer i syfte att underlätta prioriteringen av deltagandet i partnerskapsprogrammen, samordna och förstärka det strategiska och proaktiva arbetet inom det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet samt verka för synergier mellan EU-satsningar och nationella satsningar inom forskning och innovation. vill vi ytterligare skärpa kopplingen till EU:s forskningsprogram. Vi menar att forskningsinstituten är en viktig strategisk infrastruktur för kunskapsöverföring mellan akademisk forskning och näringslivets behov av innovationsutveckling. De har visat sig särskilt lämpade att agera som koordinatorer inom internationella forskningsprojekt genom att de förfogar över forskare med en annan profil än vad som är vanligt inom svenska lärosäten. Vi anser därför att instituten tillsammans med bör tilldelas en tydligare roll som koordinatorer för svensk medverkan i EU-forskning inom ramprogrammen. Ansvaret för samordning och deltagande i forskningsprogram samt ansvaret för sekretariatet bör delas mellan och forskningsinstituten. Det svenska forsknings- och innovationsutbytet måste också intensifieras med länder utanför Europeiska unionen. Vi vill också betona vikten av att svensk forsknings- och biståndspolitik samverkar för att nå kunskapsöverföring till och från , en ekologiskt hållbar global utveckling, fattigdomsbekämpning och en stärkt respekt för mänskliga rättigheter. Det är också väl värt att betona vikten av en ömsesidig ökad internationell forskarmobilitet. Regeringen bör därför ge förutsättningar för en ökad mobilitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Strategiska forskningssatsningar och infrastruktur, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkandena 24, 28 och 32. forsknings- och innovationsproposition infördes ett nytt forskningspolitiskt finansieringsinstrument där framför allt de stora universiteten tilldelades medel för projekt inom ramen för strategiska forskningsområden (SFO). Regeringen gick dock för långt vad gäller detaljstyrningen av forskningen, och prioriterade i allt för ringa grad att samverkan kom till stånd. Utvärderingar av SFO visar att de inte har uppfyllt syftet med ökad samverkan mellan akademin och det omgivande samhället. Strategiska forskningsområden är i grunden inga samverkansprogram mellan akademi, företag och andra aktörer, eftersom det saknas direkta incitament och uppföljningskriterier för samverkan. Satsningen har heller inte i tillräcklig omfattning genererat nya utökade eller fördjupade samarbeten med näringslivet. Det kan därför inte förväntas att SFO kommer att bidra till innovationer i medverkande organisationer, eftersom direkta samarbetsrelationer är en nödvändig förutsättning för ett effektivt kunskapsutbyte. Vi välkomnade att regeringen i den senaste forsknings- och innovationspropositionen inrättade strategiska innovationsprogram som syftar till att öka forskningssamverkan mellan aktörerna. Dock vill vi betona att kritiken mot SFO behöver tas till vara på ett betydligt bättre sätt än vad regeringen ger uttryck för i sin proposition. Vi föreslår också att de tillsammans med ges huvudansvaret för de strategiska innovationsområdena. Det finns ett område där svensk hälso- och sjukvård och medicinsk forskning har unika konkurrensfördelar. Personnummer, heltäckande befolknings- och hälsodataregister samt av hög kvalitet ger oss förutsättningar att följa upp patienterna och därigenom utveckla vården och bedriva forskning som många länder saknar. Kraven på industrin att följa upp effekterna av sina läkemedel eller medicintekniska produkter ökar och förutsättningarna att göra sådana uppföljningsstudier är särskilt goda i tack vare registren. Investeringar i kvalitetsregistren kan ge tiofalt igen i bl.a. minskade sjukvårdskostnader, men också medföra att investeringar i forskning och utveckling i högre utsträckning förläggs till . Här finns också stora möjligheter att attrahera internationellt forskningssamarbete.