bet · H201UU2 · 2014-12-17 00:00:00 — Hanteringen medför att det finns oklarheter kring hur eventuella anslags- eller bemyndigandeöverskridanden ska hanteras. Sådana överskridanden ska redovisas i Sidas årsredovisning trots att Sida inte beslutar om dem. En annan oklarhet som rör dessa ekonomiska åtaganden handlar om vilken valutakurs som de ska redovisas i. Sida redovisar dessa i årsredovisningen till balansdagens valutakurs medan använder andra valutakurser som grund. intygar i årsredovisning att redovisningen ger en rättvisande bild, men ledningen tar inte fullt samma ansvar för de utbetalningar och åtaganden som regeringen har beslutat om, som för sina egna beslutade utbetalningar. Exemplet är enligt principiellt intressant eftersom det är som bereder bidrag och ekonomiska åtaganden och regeringen som beslutar om anslagens användning. Därmed omfattas utbetalningarna varken av myndighetsförordningen (2007:515) eller förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Det är enligt utskottet positivt att redovisningarna för myndigheterna inom utgiftsområdet i allt väsentligt bedöms ge rättvisande bilder av myndigheternas verksamhet. När det gäller de särskilda upplysningar som redovisas ovan konstaterar utskottet att lämnade motsvarande synpunkter angående Sida i sin årliga rapport . Utskottet noterar i sammanhanget att presenterat rapporter om valutahanteringen inom det svenska biståndet (RiR 2014:19) och om hantering av det multilaterala utvecklingssamarbetet (RiR2014:24). kommer att behandla frågorna med utgångspunkt i de skrivelser som regeringen lämnar med anledning av rapporterna. Politikens inriktning och övriga frågor om internationellt bistånd Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motioner om politikens inriktning och den globala utvecklingsagendan . Jämför reservationerna 4 (SD), 5 (V), 6 (V), 7 (SD), 9 (SD), 10 (V), 11 (SD) och 12 (SD). Regeringen vill se en nystart för den gemensamma politiken för en rättvis och hållbar global utveckling. Politiken ska ha en central plats i regeringens arbete. Arbetet med och genomförandet av den nya globala utvecklingsdagordningen utgör ramen för detta arbete. Svenskt utvecklingssamarbete ska prioritera fattiga länder. Det finns dock behov av insatser även i vissa medelinkomstländer, där de flesta av världens fattiga bor. Mot bakgrund av utvecklingen i omvärlden och resultatet av det svenska biståndet avser regeringen att göra följande biståndspolitiska prioriteringar . Regeringen ska leva upp till de internationella åtagandena om klimatfinansiering. Regeringen avser därför att genomföra en omfattande klimatsatsning, som ett miljö- och klimatperspektiv ska vara en central utgångspunkt för allt utvecklingssamarbete. Regeringen avser också göra en ökad satsning på de länder som drabbas av Syrienkrisen. Regeringen avser därutöver arbeta för ett stärkt FN som kan möta de globala utvecklingsutmaningarna och de omfattande humanitära behoven. ska föra en feministisk utrikespolitik. Regeringen har för avsikt att särskilt driva frågor rörande kvinnors rättigheter och frågor om sexuella och reproduktiva rättigheter och hälsa (SRHR). Ett jämställdhetsperspektiv ska systematiskt integreras i biståndet och i de nya klimatinsatserna. Regeringen fäster också stor vikt vid stärkta institutioner som möjliggör fattiga länders genomförande och uppföljning av internationella avtal, t.ex. inom fiske eller handel. Regeringen kommer i en öppen process att se över den biståndspolitiska inriktningen i syfte att ersätta den biståndspolitiska plattformen och i det arbetet utgå från det övergripande målet för politiken global utveckling (PGU), dvs. att bidra till en hållbar och rättvis global utveckling (PGU). anför i kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. yrkande 26 bl.a. att har ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck, att bistå människor i kriser, katastrofer och konflikter med ett starkt humanitärt engagemang som räddar liv och lindrar nöd. Det målet är långt ifrån uppnått. ska därför ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. I motionens yrkande 27 understryks att ska bli världsledande på att skydda och främja kvinnors och barns rättigheter och möjligheter. Jämställdhetsperspektiv och ett särskilt fokus på kvinnors och flickors rättigheter ska därför prägla utformningen av all utvecklingspolitik. Partiet anför även i yrkande 28 att det svenska biståndet ska ställa krav på respekt för demokrati och mänskliga rättigheter. ska stödja de individer som tar stora personliga risker genom att arbeta för dessa värden. bör därför erbjuda långtgående stöd och skydd för oppositionella, journalister, nätaktivister och andra nyckelpersoner i kampen för en friare värld. anser även att ska fortsatt aktivt bidra till en ambitiös och bred post 2015-dagordning för att utrota fattigdom och främja hållbar utveckling. Bland de svenska prioriteringarna för hållbar utveckling ska återfinnas demokratisk samhällsstyrning, frihet från våld, jämställdhet och kvinnors egenmakt, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, samt klimathänsyn och att mänskliga rättigheter ska genomsyra dagordningen. ska verka för att post 2015-dagordningen ska bidra till en mer samstämmig politik för global utveckling och på ett balanserat sätt integrera de tre dimensionerna (social, ekonomisk och miljömässig) av hållbar utveckling (yrkande 29). betonar i partimotion 2014/15:3011 av m.fl. yrkandena 7, 8 och 10 vikten av att prioritera frågor om rent vatten och sanitet och säker tillgång till livsmedel i den nya utvecklingsagendan. I yrkandena 6, 9, 11, 12, 13, 17 och 18 anger partiet ett antal prioriteringar för biståndet. Dessa är förbättrad jordbruksproduktion, utbildning riktad till de fattigaste länderna, ökad satsning på demokrati, förändrad inriktning vad gäller stöd till mänskliga rättigheter och barns rättigheter, prioritering av de minst utvecklade länderna och ökat bistånd genom organisationer i det civila samhället. Partiet anser dessutom att reformsamarbetet med bör avslutas och att budgetstödet bör avvecklas som biståndsform (yrkandena 15 och 16). I motionens yrkande 14 föreslås att biståndet till ska upphöra. I kommittémotion 2014/15:2745 av m.fl. yrkande 5 tas också frågan om bistånd till upp. Partiet anser att om biståndet till den palestinska myndigheten ska fortsätta bör tydliga krav ställas. Den palestinska myndigheten bör bl.a. upphöra med alla belöningar för och hyllningar av terrorism och uppmaningar till terrordåd. Vidare bör den palestinska myndigheten ta tydligt avstånd från antisemitism och visa prov på vilja att styra i enlighet med demokratiska principer och mänskliga rättigheter i fredlig relation med . Samma krav framställs i motion 2014/15:1030 av och (båda SD). I motion 2014/15:2129 av (SD) framförs att regeringen bör utreda möjligheten att ställa enklare krav på det katastrofbistånd som går till välfungerande länder i krisdrabbade länders närområden. föreslår i kommittémotion 2014/15:81 av m.fl. yrkande 1 att regeringen ska återkomma med förslag för att stärka arbetet med att förbättra genomförandet av politiken för global utveckling, utvärdera resultatet och hantera målkonflikterna. Vidare anser partiet att alla aktörer som arbetar med bistånd och utvecklingssamarbete ska följa politik för global utveckling (yrkande 13). I motionens yrkande 2 och 3 föreslås att ska koppla allt bistånds- och utvecklingssamarbete till uppfyllandet av milleniemålen och politik för global utveckling och att inom EU och andra internationella forum aktivt bör verka för att de mål som satts upp för det internationella biståndet inom ramen för millenniemålen blir verklighet. Vidare anser partiet i yrkande 4 att de nya utvecklingsmål som ska ta vid när millenniemålen löper ut bör vara universella och omfatta alla stater. Det behövs tydliga krav på utvecklade länder vad gäller biståndsnivåer och på utvecklingsländer vad gäller ägarskap av sin egen utveckling. Målen måste också vara tydliga i fråga om behoven av en samstämmig utvecklingspolitik och fattigdomsbekämpning. Vidare bör målen vara ekologiskt hållbara och ha starka skrivningar om kvinnors rättigheter och om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Partiet understryker i yrkande 5 vikten av att allt utvecklingsbistånd ska utgå från respektive mottagarlands egna behov, respektera dess suveränitet och inte förknippas med ekonomiska villkor. Enligt yrkande 7 bör tillgången till sexuell och reproduktiv hälsoservice och utförandet av säkra aborter lyftas fram i de analyser och strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete. I motionens yrkande 8 ställs krav på att regeringen inom ramen för utvecklingspolitiken regelmässigt ska redovisa hur och på vilket sätt man införlivar i sitt arbete. framhåller även att bör tillsätta en skuldkommission för att undersöka hur stor del av fordringar på utvecklingsländer som är legitima och verka för att de fattigaste länderna får totala och villkorslösa skuldavskrivningar (yrkandena 17 och 18). anför i motion 2014/15:2321 av yrkande 4 att det i ljuset av de utmaningar man står för i är viktigt att noga avväga det fortsatta utvecklingssamarbetet med länder som . I motionens yrkande 7 understryks företagsamhet och handel som viktiga förutsättningar för att bekämpa och utrota fattigdom. Vidare anförs i yrkande 9 att regeringen bör redovisa sitt arbete med att klimatsäkra det svenska biståndet. Motionären anser också att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning av politik för global hållbar utveckling (yrkande 11). föreslår i partimotion 2014/15:2316 av m.fl. yrkande 13 att hbt-frågor ska vara en prioriterad del av demokratibiståndet och vill höja ambitionerna för det svenska stödet till demokratibistånd i hbt-frågor. Vidare föreslår partiet i kommittémotion 2014/15:1879 av m.fl. yrkande 2 att i post-2015 processen bör driva att inkludera mål om demokratisering och mänskliga rättigheter. Partiet anser också i kommittémotion 2014/15:1880 av yrkande 3 att flickors och kvinnors friheter, rättigheter och möjligheter ska genomsyra svensk biståndspolitik och behållas som ett av de tre genomgripande perspektiven. Det långsiktiga målet om att utrota fattigdom och förtryck är långt ifrån uppnått. ska därför fortsätta att ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd där det bilaterala och det multilaterala stödet samverkar. ska också bidra till en högre grad av måluppfyllelse innan millenniemålen löper ut . Utskottet erinrar om de särskilda satsningar inom svenskt bistånd som har gjorts och som pågår i syfte att uppnå millenniemålen. Enligt utskottets uppfattning behöver mer göras för att uppnå målen om kvinnors och barns hälsa och minskad mödra- och barndödlighet. Utskottet noterar att regeringen anger att utvecklingssamarbetet tar sin utgångspunkt i politiken för global utveckling (PGU) som fastställdes av i partipolitisk enighet 2003 (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3). Utskottet delar uppfattningen om PGU:s betydelse för att uppnå en rättvis och hållbar utveckling, men vill i sammanhanget betona vikten av att regeringen i arbetet med biståndspolitikens utformning tydligt utgår från det av fastställda målet för utgiftsområdet, vilket är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Utskottet vill också understryka att PGU omfattar alla utgiftsområden i budgeten med syfte att uppnå samstämmighet i politiken. Utskottet välkomnar regeringens besked att man avser att intensifiera arbetet med PGU och vill understryka att politiken bör ha en central plats i hela regeringens arbete. Liksom regeringen anser utskottet att arbetet med och genomförandet av den nya globala utvecklingsagendan bör utgöra ramen för detta arbete. Utskottet ser fram emot en fortsatt dialog med regeringen i denna fråga, bl.a. i samband med behandlingen av skrivelsen om PGU. Utskottet är däremot inte berett att tillstyrka det motionsvis framförda förslaget om att en parlamentarisk utredning bör tillsättas. Utskottet noterar att Statskontoret redovisade en granskning av hur regeringens styrning och arbetsformer och uppföljning av PGU kan förbättras (2014:1). Statskontorets utvärdering visar att det finns ett behov av att klargöra politikens innebörd samt vad som förväntas av berörda aktörer. För att politiken ska få genomslag i regeringens beslutsfattande krävs också att alla departement känner ett ägarskap av frågorna och att kopplingen mellan övergripande mål och den faktiska verksamheten blir tydligare. Regeringen har i sina skrivelser till gett uttryck för höga ambitioner med PGU. Statskontoret anser dock att regeringen kan göra mer för att synliggöra politiken. Statskontoret anser också att om regeringens ambitioner med PGU fortsatt ska gälla, kan det också ifrågasättas om de resurser som avsatts för att samordna och driva på frågorna är tillräckliga. Utskottet utgår ifrån att Statskontorets förslag och rekommendationer bedöms och beaktas inom ramen för regeringens fortsatta arbete med att utveckla PGU. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll att spela i utvecklingssamarbetet och i utformningen av de nya globala utvecklingsmålen. Regeringen bör fördjupa dialogen med dessa aktörer och förtydliga deras roll. Efter ett flerårigt arbete i syfte att förtydliga styrningen av biståndet genom en tydligare målhierarki beslutade den dåvarande regeringen om en ny biståndspolitisk plattform som presenterades och därefter behandlades av utskottet (skr. 2013/14:131, bet. 2013/14:UU20). Ett antal motioner för fram förslag på insatser som bör prioriteras i biståndet. Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen uttalar att ska prioritera fattiga länder i biståndspolitiken. har bilaterala bistånd koncentrerats – från ett 70-tal samarbetsländer till ca 30 – med fokus på , vissa konfliktdrabbade länder och till stöd för reformprocesser i . Det skapade förutsättningar för mer fokuserade insatser som möjliggör bättre kvalitet och mer mätbara resultat. Förändringar kan alltid behöva göras till följd av ändrade förutsättningar, men en återgång till en ständig utökning av länder skulle enligt utskottets uppfattning medföra att arbetet med förbättrad kvalitet går förlorat. Utskottet noterar också att regeringen avser att föra en feministisk utrikespolitik och särskilt driva frågor om kvinnors rättigheter och om SRHR. Enligt budgetpropositionen fäster regeringen stor vikt vid insatser till stöd för kvinnors rättigheter, egenförsörjning och självbestämmande. Kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva rättigheter samt insatser mot könsrelaterat våld och människohandel ska prioriteras. Ett jämställdhetsperspektiv ska systematiskt integreras i biståndet och i de nya klimatinsatserna. Utskottet välkomnar detta och vill betona vikten av insatser för att stärka hbtq-personers rättigheter och för att förhindra könsstympning samt barn- och tvångsäktenskap. Utskottet välkomnar också att regeringen understryker vikten av insatser för en friare och mer rättvis handel, bättre fungerande marknader och institutioner samt tryggad hållbar livsmedelsförsörjning för att bidra till en ekonomiskt hållbar utveckling. Regeringen betonar även vikten av tillgång till rent vatten och sanitet som grundläggande för förbättrad hälsa. Utskottet har utöver vad som här anförts inga synpunkter på regeringens förslag till inriktning av politiken som i huvudsak utgår från de sex tematiska områden som beskrivits i betänkandet. Utskottet anser också att samarbetet inom () är effektivt och räddar liv. Barn som föds i utvecklingsländer ska inte dö av sjukdomar som vi i västvärlden redan skyddat våra barn från. påbörjas en ny finansieringsrunda för GAVI. har bidragit stort tidigare och bör fortsätta att göra så. Det är därför viktigt att fortsätta att prioritera satsningen på GAVI och dess verksamhet. Med anledning av ett motionsförslag om att analysera effekterna av utvecklingen i på utvecklingssamarbetet, vill utskottet erinra om vad som anförts ovan om att förändringar av biståndet alltid kan behöva göras till följd av ändrade förutsättningar. Med anledning av ett motionsförslag om att analyser effekterna av utvecklingen i på utvecklingssamarbetet vill utskottet erinra om vad som anförts ovan om att förändringar av biståndet alltid kan behöva göras till följd av ändrade förutsättningar. I fråga om bistånd till den palestinska myndigheten, som tas upp i några motioner, konstaterar utskottet att regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin ska gälla för perioden –2019 och omfattar ca . Verksamheten inom ramen för strategin syftar till att bidra till att få till stånd ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet, med gränser som utgångspunkt och med som en huvudstad för två stater. Den syftar också till att tillgodose palestiniernas rättigheter och behov så att de ska kunna leva i alla delar av oavsett institutionellt ramverk. Stärkt demokrati samt ökad jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter är ett av tre fokusområden för det svenska biståndet. Inom ramen för detta ska bl.a. de palestinska institutionerna stärkas och bli mer transparenta och demokratiskt styrda, yttrandefriheten stärkas och kvinnors och barns åtnjutande av mänskliga rättigheter ska förbättras. Utskottet delar inte den bild av den palestinska myndighetens verksamhet som ges i de aktuella motionerna och anser liksom regeringen att det svenska biståndet är betydelsefullt för att få till stånd ett demokratiskt, självständigt och livskraftigt . Klimatsäkring av biståndet berörs i ett motionsförslag. Utskottet noterar att regeringen antagit en resultatstrategi för globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling som gäller 2014–2017. Verksamheten inom ramen för strategin syftar till att bidra till en global miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling som i sin tur bidrar till att tillgodose fattiga människors behov av livsmedel, energi och rent vatten. Detta uppnås bl.a. genom begränsad klimatpåverkan och genom att öka fattiga människors anpassning till och motståndskraft mot negativ miljöpåverkan och klimatförändringar. I strategin ingår redovisning av förväntade resultat samt hur dessa väntas bidra till eller överensstämmer med de övergripande målen för biståndet. Vidare ingår uppföljning enligt de generella riktlinjerna för resultatstrategier. Frågan om skuldavskrivningar tas upp i ett motionsförslag. Utskottet anser att utgångspunkten för skuldavskrivningar ska vara skuldhållbarhet och en god reformpolitik. ska skuldavskrivningar riktas mot de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. För att en skuldavskrivning ska innebära ett effektivt utnyttjande av medel för fattigdomsbekämpning är det viktigt att den baseras dels på en analys av skuldens hållbarhet, dels på att det aktuella landet för en politik som främjar tillväxt och fattigdomsbekämpning. Utskottet vidhåller därmed sin uppfattning som framfördes i betänkande 2013/14:UU2 med anledning av motionsförslag med motsvarande inriktning. Utskottet har tidigare i betänkandet i samband med behandlingen av anslagen för utgiftsområde 7 klargjort sin inställning till humanitärt bistånd. I en motion tas frågan upp om vilka krav som bör ställas på länderna i närområdet för att erhålla stöd för humanitära insatser. Utskottet noterar att humanitära bistånd kanaliseras genom humanitära organisationer, t.ex. Ocha, UNHCR och Röda korset. Det är alltså inte som tecknar avtal med berörda länder i närområdet om villkoren för det humanitära stödet. Som tidigare anförts anser utskottet att det är viktigt att det humanitära biståndet är flexibelt och används så effektivt som möjligt så att största möjliga nytta kan erhållas av de medel som står till förfogande. Utskottet välkomnar att regeringen enligt budgetpropositionen avser att prioritera stöd till de grannländer som påverkas mest av den humanitära krisen i . har bl.a. lämnat stöd via den särskilda fond som upprättat för detta ändamål. Förslaget i en motion om att avsluta reformsamarbete i avvisas av utskottet. Det är fortsatt angeläget att med svenskt bistånd bidra till reformer som syftar till att stödja ländernas närmande till EU och stärka demokratin och öka respekten för mänskliga rättigheter. Utskottet håller inte med om att budgetstödet bör avvecklas, vilket framförs i en motion. Däremot ser utskottet positivt på en fortsatt reformering av styrningen av budgetstödet. Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2013/14:UU2) att graden av förtroende för samarbetslandets regering ska ges ökad vikt vid överväganden om vilken typ av insatser som svenskt bistånd ska kunna finansiera i ett enskilt land. Mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning bör vara av särskilt stor betydelse när regeringen bedömer vilken typ av bistånd och samarbete som kan erbjuda. Genom att på förhand knyta utbetalningar till överenskomna målindikatorer möjliggörs en högre grad av transparens och ansvarsutkrävande. Om förtroendet för samarbetslandets regering försämras kraftigt eller helt saknas, ska biståndet inte kanaliseras genom statliga aktörer utan i stället gå till det civila samhället eller andra förändringsaktörer. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om ökat bistånd genom det civila samhället (bet. 2013/14:UU2). Utskottet anförde då att det civila samhället och dess organisationer är en stark förändringskraft som har en nyckelroll i arbetet för fattigdomsminskning. Ett nära samarbete med civilsamhällesorganisationer (CSO) kan komplettera eller ersätta direkt statligt stöd. Många CSO har stor potential att verka lokalt och nära de fattiga och förtryckta människor som det svenska biståndet syftar till att nå. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta den dialog med civilsamhället som initierades 2014 i syfte att etablera ett CSO-kontrakt med intresserade organisationer. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet även motionerna 2014/15:81 yrkandena 1–3, 5, 7, 8, 17 och 18, 2014/15:1880 yrkande 3, 2014/15:2123, 2014/15:2129, 2014/15:2321 yrkandena 4, 7, 9 och 11, 2014/15:2745 yrkande 5, 2014/15:2993 yrkandena 26–28 och 2014/15:3011 yrkandena 3, 6, 9, 11–18. har FN:s millenniemål gett vägledning för globala och nationella ansträngningar att utplåna fattigdomen. Det åtagande som FN:s medlemsländer gjorde genom millenniemålen sträcker sig . En rad konsultationer och processer pågår nu inom ramen för agendan för nya mål efter 2015 (Post 2015-agendan). Ett viktigt bidrag i denna process är FN:s öppna arbetsgrupp för framtagande av hållbara utvecklingsmål (OWG/SDG) och expertkommittén för finansiering av hållbar utveckling (ICESDF). De mellanstatliga förhandlingarna förväntas inledas . Utskottet har löpande följt utvecklingen i diskussioner och förhandlingar, bl.a. genom biståndsministerns föredragningar inför EU:s ministerrådsmöten om bistånd (FAC/bistånd). lämnade dessutom utlåtande /13:UU8 Granskning av kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling . Där behandlades kommissionens meddelande KOM(2013) 92 som innehåller förslag till EU:s ingångsvärden inför förhandlingarna i FN om den globala utvecklingen . Utskottet valde i utlåtandet att fokusera på frågor om klimat och miljö, demokrati och mänskliga rättigheter samt främjande av jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Dessa områden är enligt utskottet grundläggande förutsättningar för att stimulera utvecklingens drivkrafter. Utskottet anser att aktivt ska bidra till en ambitiös post-2015 dagordning för att utrota fattigdom och främja global utveckling. ska delta aktivt i EU-arbetet för att säkra genomslag för de svenska prioriteringarna.