bet · H101FöU9 · 2014-03-07 00:00:00 — Regering och riksdag har lovat att skydda för eftervärlden.Just i denna sjö ville Försvarsmakten i ett första skede öka den militära verksamheten , från 20 . Man ville även kunna fälla bomber . Men efter hårt tryck från allmänheten mot Försvarsmaktens planer ändrade sig Försvarsmakten och minskade antalet skjutdagar från 80 per år.De har också backat något och kan nu tänka sig att skjuta lite färre skott än vad de sade först. Helt plötsligt kunde de halvera sin ökning av den ökning som de först ville ha. Men Försvarsmakten vill fortfarande ha en ökning med just från det antal dagar som det var från början, nämligen , så att det blir 50 dagar.Man vill fortfarande ha tillstånd att ha skarpa stridsövningar tillsammans med främmande makt, där attackplanet 39 , flera helikoptertyper, obemannade farkoster, UAV, och raketer med undervattensexplosioner ska användas. Målen är både land- och sjöbaserade.Man har ansökt om att få skjuta närmare 10 000 raketer och avlossa upp till 30 000 skott med automatkanon i dricksvatten. Dessutom vill man öka utsläppen från 193 till flygfotogen varje år.Flyghöjderna för JAS 39 varierar . För de fyra olika helikoptertyperna är flyghöjden lägre än . Ökningen av utsläpp av flygfotogen blir dramatisk och får naturligtvis konsekvenser för naturen.Särskilt belastade områden är vid målområdet men även vid vändkurvorna för JAS 39 vid och , där ökat kraftpådrag från JAS-planen ger ökade utsläpp.Projektilskrot som bly, stål och koppar kommer att påverka sjön negativt. Ingen bottensanering är planerad. Området skulle kunna betecknas som en plats för dumpning av miljöfarligt gods.En fråga som jag ställde tidigare till dåvarande försvarsministern var: Vilka är Försvarsmaktens nya behov, när man först ville öka sin verksamhet men nöjer sig ? Försvarsmakten hänvisade då till tre huvudargument för utvidgningen. Det första skälet var ökad internationell inriktning och internationella uppdrag och behov. Det andra var nedläggningen av F 6 i . Det tredje var att det inte finns någon annan plats att öva på än just Vättern.Försvarsmakten har erkänt att de inte har utrett någon annan plats för sin verksamhet än den som finns i , trots att anger att man måste utreda flera alternativ när man gör en så stor förändring.Försvarsmakten hänvisar till ökad internationell inriktning och internationella uppdrag och behov men har inte redovisat vilka uppdrag eller behov som skulle motivera en sådan kraftig ökning av den militära verksamheten.De har inte heller redovisat vilka länder som kommer att öva med Försvarsmakten. Om man får komma med någon form av gissning, som man måste göra när man inte får reda på något, kommer de här samövningarna kanske att ske med Nordic Battlegroup och Partnership for Peace, Nato-samarbetet. Men det har Försvarsmakten och försvarsministern varken bekräftat eller dementerat.Den föreslagna ökningen av bombningar i medför ökade risker av blyutsläpp, som påverkar dricksvattnet. Den utökade flygverksamheten bidrar också till ökat buller, vilket kommer att ha negativ inverkan på bland annat näringsliv, turism, djurliv och rekreation inom ett stort geografiskt område.Protesterna runt har varit massiva och är fortfarande kraftiga. Samtliga partier är faktiskt emot ökningen av Försvarsmaktens verksamhet över . Det finns också protester från näringslivet och de företag som finns runt sjön. Människor som vill få och vara ute och fiska har också protesterat, och djurlivet påverkas naturligtvis också.Det är något jag tycker är lite märkligt. Om man tittar bakåt i tiden, kanske , ser man att Försvarsmakten hade en balans, kan man säga, mellan sin verksamhet och allmänheten. Men kommer Försvarsmakten i konflikt på många områden, och detta är ett exempel. Från vårt håll tycker vi inte att Försvarsmakten hanterar detta på ett optimalt sätt. Den verksamhet som Försvarsmakten nu planerar utmanar den balans som har rått mellan försvarsintresset och andra intressen.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 14.Jag vill också, herr talman, säga några ord om vindkraften. Försvarsmaktens vindkraftsstopp är ett av de största hindren för att nå potential för ökad vindkraft. har vidgats sedan senast behandlade frågan. Halva landytan i omfattas av försvarets vindkraftsrestriktioner. Stora ekonomiska värden och en betydande andel förnybar el står på spel.Den utredning som , , har presenterat visar att det omfattande stopp för vindkraft som svenska försvaret har infört saknar motstycke i andra länder. åberopade sitt veto och införde vindkraftsförbud inom en godtycklig radie av runt sina flygplatser. Det har man nu backat på. Därefter har området i och för sig vidgats, och även så kallade MSA-ytor, med en radie runt en flygplats, skjutområden och områden omkring väderradarstationer utesluter vindkraft.Olyckligtvis är detta ofta områden där vindförhållandena är som allra bäst. Försvarsmakten har ett uppdrag att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft men motverkar aktivt och konsekvent den förordningen. De försvårar mer än bidrar till att nå målet om vindkraftsutbyggnad. Det anser vi är allvarligt.Regeringen har försökt styra Försvarsmakten mot att agera i överensstämmelse med lagstiftningen. Men har Försvarsmakten själv fått utreda konsekvenserna för den egna myndighetens verksamhet, och det tycker vi inte har fungerat.Försvarsmakten får yttra sig inför alla beslut om att tillåta etablering av vindkraftverk. Genom sin starka ställning i miljölagstiftningen har Försvarsmakten i praktiken fått vetorätt mot nya vindkraftverk. Denna vetorätt används flitigt, ofta med vaga hänvisningar till rikets säkerhet, när en vindkraftsetablering stoppas. Detta gör det omöjligt att pröva rimligheten i Försvarsmaktens ställningstagande och hindrar också vindkraftsprojektörerna att förändra vindparkens utformning för att på så sätt kunna få den godkänd.Med försvarets ökande anspråk på användning av markområden ter det sig motiverat med en mer preciserad och snävare syn på vad som i dessa sammanhang kan anses ligga i begreppet "rikets säkerhet".När två riksintressen står mot varandra kan det inte vara rimligt att Försvarsmakten ska ha tolkningsföreträde för vilket riksintresse som ska gälla. Försvarsmaktens vindkraftsstopp behöver omprövas för att vindkraften ska låtas samexistera med försvaret.Jag yrkar därmed bifall till reservation 8. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1.Ett folkförsvar grundar sig ytterst på en gemensam identitet och en beredvillighet att offra sig själv för sitt folks skull. Att offra sig själv i en krigssituation är naturligtvis bland det yttersta offer man kan göra. Bara människor i ett välmående kollektiv gör detta frivilligt. Motsatsen till folkförsvar är legosoldater som har krigskonsten som ett yrke.Fördelen med ett folkförsvar är att det är mycket svårt att besegra; det försvarar sig in i det sista. Det har många kolonialmakter fått erfara i krig mot tekniskt underlägsna motståndare med stort mod och offervilja. Även om det i inte längre finns plats för hela årskullar att genomgå värnplikt finns det goda skäl att låta hela årskullar genomgå en fysisk mönstring. En del av varje årskull bör sedan värnpliktutbildas. De färdigutbildade värnpliktiga placeras i krigsorganisationen men utgör också en rekryteringsbas för militära yrkeskontrakt.Allra viktigast är skalförsvaret. Det är det som ger den omedelbara tröskeleffekten. Därför budgeterar vi för två-fyra stridsflygdivisioner till och ett återöppnande av F 2016. Detta tillsammans med att vi budgeterar för ett nytt långräckviddigt luftvärn till skydd för , och våra flygbaser skulle skapa en kraftigt stärkt tröskeleffekt. En förstärkt tröskeleffekt skulle också tre kustartilleribrigader bidra till, och vi budgeterar för att det ska vara klart år 2023.Likaså skulle återupprättande av Marinbas och ha en sådan effekt.Sex mekaniserade brigader i var sitt militärdistrikt skulle ge ett försvar på djupet. Vi budgeterar för att det ska vara klart år 2023.Ledningscentraler och andra mål som är högvärdiga för fienden ska skyddas i bergrum eller på annat sätt. Jag vill påminna om att skillnaden mellan och andra partier som kallar sig försvarsvänliga är att vi prioriterar fram resurser.Ingen blir lyckligare än jag den dag då fler partier prioriterar fram ordentliga resurser till försvaret. Vi kan fortfarande hoppas att Försvarsberedningen kommer att ha den effekten på partierna. Men det räcker inte med en höjning på . Det krävs en kraftig höjning av försvarsanslaget. Tänk på det alla ni som säger att försvaret är viktigt! ser inte den dagsaktuella hotbilden som den viktigaste utgångspunkten när behovet av militärt försvar ska bedömas. Hotbilden kan snabbt förändras, men acceptabel försvarsförmåga kan inte skapas lika snabbt. Den potentiella hotbilden, som sträcker sig framåt, är den som vårt försvar måste dimensioneras för.Försvaret har bantats på alla sätt. Det märker man ju mer man besöker verksamheterna och finner alla olika dolda och öppna underskott.Naturligtvis försöker alla som arbetar i Försvarsmakten att leverera så bra som möjligt i alla fall, annars vore de ju inte våra duktiga svenska officerare och soldater.Men problemen är enorma. Allra mest problematiskt verkar bemanningssidan vara hos marinen och flygvapnet. Kritiska kompetenser är inte alltid dubblerade, och där det borde finnas drygt två besättningar per farkost finns det knappt en. Vad det betyder för uthålligheten vid höjd beredskap kan man lätt föreställa sig.Det är också lätt att förstå att farkosterna, vare sig de är för strid under eller på vattenytan eller i luften, inte blir utnyttjade på ett sätt som motsvarar deras inköpskostnad.För att politikerna fullt ut ska förstå situationen och kunna debattera den måste redovisningen till göras bättre. En sådan tydligare redovisning innebär enligt expertis ingen säkerhetsrisk.Förvarsmakten bör styras med budget, mål och riktlinjer. Regeringen bör undvika direkt inblandning. Om regeringen direktstyr i Försvarsmakten är det viktigt att detta protokollförs.De genomförandegrupper som denna regering skickat in i Försvarsmakten har haft skrämmande effekt. Materielprojekt har avbrutits och återstartats, och därigenom har stora kostnader och oreda skapats.Kanske talar jag i egenintresse när jag talar om att återupprätta den särskilda beredskapspolisen. Jag kallades själv in till den särskilda beredskapspolisen . Den särskilda beredskapspolisen bestod av 1 500 män med höga värnpliktsbetyg uttagna i landet.Med värnplikten i ryggen och lite påbyggnadsutbildning, framför allt polisjuridik, var detta en mycket användbar styrka. Ambitionen var mycket hög, och alla i förbanden hade olika yrkesbakgrunder att spetsa den gemensamma kompetensen med. Kostnaden för den särskilda beredskapspolisen var årligen.Att regeringen har lagt ned den särskilda beredskapspolisen är en stor skandal. Hur vi än går vidare bör inte hemvärnet användas vid insatser mot folkmassor eller dylika känsliga operationer. Det är en uppgift för polisen.Men polisen bör förstärkas med någon form av gendarmeri, särskild beredskapspolis eller annan organisation. Dessa bör få polismans befogenheter efter inkallelse vid civila kriser, naturkatastrofer, sjukdomsutbrott, sökning efter försvunna personer, utrymning vid olyckor och ordning vid internationella konferenser i med mera.I händelse av krig anser jag att beredskapspolisen främst ska verka för skydd av civilbefolkningen. Det betänkande som vi nu behandlar innehåller en hel del olika saker. Det känns lite grann som gott och blandat, och vi ska plocka fram en del som har blivit över när det gäller försvarsdebatten. Jag tänker ta upp några saker. Men jag börjar med att yrka bifall till vår egen reservation 4, som handlar om Natoövningar. Först ska jag ta upp frågan om skjutfält. tog upp den. På ett förtjänstfullt sätt beskrev han situationen och hur det ser ut framför allt runt . Vi har i vår reservation tagit upp lite andra saker också, till exempel som också är ett område som är hotat av Försvarsmaktens planer på utökade övningar. Vi tycker att det är fel, och vi tror att det går att göra på ett annat sätt utan att hota miljövärden som vi måste bevara på olika sätt. har Försvarsmakten faktiskt backat. Vi har haft en process där. Jag bor i . Och runt har det varit många processer, både kring Försvarsmaktens övningar och kring gruvnäringen när det gäller prospektering för att utvinna metaller. Jag tror att det finns en stor oro bland befolkningen runt för vad detta ska leda till. Det är inte bra att vi har en försvarsmakt som kanske inte alltid har en viss ödmjukhet inför dessa frågor. Jag vet att Försvarsmakten vid vissa möten har haft en ganska stel inställning till dessa frågor. har man backat och har kanske förstått att det krävs en ödmjuk inställning för att få detta att fungera. Utgångsläget med bland annat som en stor dricksvattentäkt för många människor runt måste beaktas på ett sådant sätt att man hittar andra ställen att öva på. Försvarsmakten måste öva - det är vi överens om - men frågan är var. Jag tror att man kan komma överens om att hitta andra ställen att öva på om man iakttar dessa miljöfrågor. Det går nog att komma överens om. En annan sak som jag vill lyfta fram och som jag tycker är mer besvärande är den Natoverksamhet och de övningar som pågår på svensk mark. Vi i har alltid hävdat vår alliansfrihet, och vi har haft en mycket kritisk inställning till organisationen . Vi ska skilja på Natoländer och organisationen , för i det här fallet handlar det om att Nato som organisation på svensk mark. Vi tror att detta definitivt är ett led i vissa partiers strävan att mota in i Nato, och vi tror att det är någonting vi måste titta på och beivra. Vi anser att man helt enkelt ska ta bort alla Natoledda övningar över svenskt territorium som syftar till att vi ska samarbeta mer med Nato som organisation - som syftar till att utöka samarbetet och kanske till och med driva in i Nato. Ju närmare vi kommer Nato, desto svårare blir det att motivera att vi står utanför, och det är en utveckling vi behöver ha med oss när vi pratar om det här.Vi har egentligen ingenting emot ett samarbete med andra länder, framför allt i , och vi tror att det går att göra det på ett bra sätt. Det har egentligen inte heller så stora komplikationer att både och är Natoländer; jag tror att det går att hantera det på det sätt vi har gjort , utan att blanda in organisationen på det sätt som görs när det gäller skjutfälten. Jag tror att det här är något vi definitivt måste lyfta upp mycket mer även i den debatt som förs i övrigt i försvarspolitiken när det gäller just Natosamarbetet. Jag tror nämligen att det finns fler saker i det här, men det är detta som lyfts upp när det gäller övnings- och skjutfält och de övningar som görs där.Den tredje frågan jag tycker är besvärande handlar om materielsidan när det gäller Försvarsmakten. Från Försvarsmaktens egna investeringsplaner vet vi att JAS 39 E upptar av alla de ekonomiska ramar vi har för investeringar, i alla fall . Det blir alltså en propp när det gäller andra investeringar. Vi tror att det kan bli ett väldigt stort problem framöver om vi inte hittar antingen mer pengar eller ett sätt att bygga in en planering där vi får fram fler vapenplattformar som inte är flygplan. Jag tror att det här är någonting vi kommer att få väldiga problem med framöver när vi ska titta på hur vi ska investera i och förändra vår svenska försvarsmakt. Det är något vi definitivt kommer att få besvär med, och vilken regering vi får har ingen betydelse. Det blir en annan regering, hoppas jag, men jag tror inte att det är någonting man kommer undan - problemet kommer att ligga och mala i för att vi ska få till det. Då krävs också en bred uppslutning för att vi ska få till någonting som fungerar när det gäller de bitarna.Jag vill kort säga något om vindkraften. När det gäller olika saker i vindkraften var inne på det på ett bra sätt, och jag tror att vi kommer att kunna lösa det. Det finns , kanske ungefär som med skjutfälten, en mer ödmjuk inställning till att man måste kunna samexistera på olika sätt även när det gäller energiförsörjning. Jag tror att vi kommer att kunna lösa det på ett bra sätt. Den sista punkt jag tänker ta upp, herr talman, är hemvärnet. har varit tydligt med att vi anser att hemvärnet är en av de viktiga delarna av Försvarsmakten och vårt försvar. Det finns från många en positiv inställning till hemvärnet som en del av försvaret, och vi har en rekrytering som kanske går rätt bra på olika ställen. Vi tror att det här är någonting vi behöver markera genom att ge hemvärnet en egen budgetpost. Det skulle vara en stark markering för att visa hur högt vi värderar hemvärnets roll. Jag tror att det är rätt väg att gå. Vi har en problematik när det gäller insatsorganisationer som handlar om både personalförsörjning och materiel, och vi skulle kunna lösa en del av problemet genom att utöka hemvärnets såväl befogenheter i krig som materiel och uppgifter. Jag tror att det är någonting vi måste ta in i debatten. Vi har haft en diskussion om militärstrategi där framför allt har varit ett hett ämne på många ställen. Jag tror att det är en lösning för att inte ur militärstrategisk synpunkt rucka på det vi faktiskt vill göra med vår insatsorganisation. Ett rörligt och flexibelt försvar kan lösa problematiken med genom att vi utrustar hemvärnet mycket mer och ge dem fler uppgifter. Hemvärnets stora positiva påverkan är att man faktiskt finns på plats lokalt. Ger man dem mer och bättre utrustning samt bättre uppgifter kan de klara uppgiften på ett sådant sätt att vi kanske inte ens behöver rucka på insatsorganisationen. Jag menar att hemvärnet är en modern del av försvaret och Försvarsmakten som definitivt kan ges fler uppgifter och lösa de uppgifterna på ett bra sätt. Då behöver vi inte hantera militärstrategin på ett sådant sätt att vi förstör det som egentligen är tänkt med en insatsorganisation. Det behöver vi ta i beaktande. Jag har också hört och sett i medierna att hemvärnet på blir mer och mer populärt - fler och fler söker sig till hemvärnet på utifrån just aspekterna att vi behöver ha en militär närvaro på som är lokal och som har både lokalkännedom och något slags känsla för hembygden. Det är en av hemvärnets stora och positiva effekter. Jag tror därför att det är någonting vi kommer att få diskutera. Vi har mycket att tjäna på att ge hemvärnet bättre uppgifter och en säkrare finansiering samt en säkerhet i att vi räknar med dem när det gäller försvaret av . Det ryska olagliga införlivandet av och hoten mot visar än en gång att fred och frihet tyvärr ingalunda är några självklara eller naturliga tillstånd i världen. När nu ett europeiskt land i vårt närområde drabbats finns all anledning att återigen påminna om att friheten inte kan eller ska tas för given. För oss som står upp för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter är sak vår. Det är också vår som har använts som frihetssymbol av folket på Majdan - mot korruption, mot frånvaron av rättsstat och mot närvaron av kleptokrater till ledare.Herr talman! slöts freden i , vilket vi har celebrerat i och kammaren. Med detta inleddes den kanske längsta oavbrutna - och fortfarande pågående - tiden av fred. Dessa av oavbruten fred för har vi lyckats uppnå genom inställda stormaktsambitioner och ett relevant försvar av våra gränser och territorium samt genom att våra tidigare fiender gjorts till närmaste vänner och allierade. Jag tror att det finns åtskilligt att lära sig av dessa två sekel av svensk historia.Sverige är en av världens äldsta fortfarande fungerande demokratier. Trots politiska olikheter har vi en lång och stolt tradition av breda överenskommelser. Vårt system är stabilt, förutsägbart och förankrat hos medborgarna. Det är med denna omvärldsbeskrivning som orientering jag förfäktar behovet av ett fortsatt svenskt försvar som förmår skydda, bevaka och försvara. Vi gör det tillsammans i vårt närområde, och vi strävar efter en så bred politisk bas för agerandet som möjligt i vårt parlament.Herr talman! I motionsbetänkandet behandlas 10 överväganden och 15 reservationer. Här berörs allt från Försvarets organisation till försvarsindustriella spörsmål. De fyra tidigare talarna har visat på bredden. Som vanligt är det stort och smått i ett motionsbetänkande. Somt har hörts och önskats tidigare, och somt är nytt. Låt mig beröra något.Herr talman! Försvarets grundorganisation spikades i samband med försvarspolitiska beslut. I detta framgår bland annat att Försvarsmakten skulle inrätta fyra regionala staber som skulle samordna den markterritoriella verksamheten. Av instruktionen framgår att Försvarsmakten själv beslutar om sin grundorganisation gällande de delar som inte är instruktionsreglerade. måste ett samlat försvarsmaktsperspektiv genomsyra behandlingen av grundorganisationen. Till detta läggs att effektivitet och långsiktighet ska vara hörnstenar i den fortsatta utvecklingen.Utskottet delar den bedömningen men noterar en reservation från . Det måste anses som självklart att varje myndighet ska ha möjlighet att bedriva sin verksamhet på ett sätt som avspeglar verkliga förhållanden. Således är tillgången till och ledningen av övnings- och skjutfält en självklarhet för den svenska Försvarsmakten - vårt försvar måste kunna öva och utveckla sina förmågor. När det handlar om övningar är det givetvis lika viktigt att försvaret får genomföra dessa i olika typer av miljöer, för att på så sätt utveckla sin förmågebredd. Därför är försvaret självt bäst lämpat att avgöra vilka övningsfält det vill använda och hur det vill utveckla verksamheten vid dessa.Således blir det avslag på förslag från och Vänsterpartiet.Sverige bedriver internationella samarbeten med olika partner som Nato och PFF, alltså Partnerskap för fred, där tillträdesförordningen reglerar tillträde till svenskt territorium. Det är dock viktigt att sagda övnings- och skjutfält finns tillgängliga för de verksamheter som dessa samarbeten kräver. Notabel är beröringsångest inför allt som har med Nato att göra. Partiet säger nej till övning i , tvärtemot idén om samverkan och samarbete och att säkerhet byggs tillsammans. Ett nej räcker som idé, menar talman! En framgångsrik verksamhet kräver tillgång till rätt utrustning på rätt plats, rätt ordnad och till rätt pris. Detta gäller även den svenska försvarsmakten. Huvudregeln för försvaret är att materielanskaffningen ska ske på operativ behovsbasis, att varje sådan anskaffning måste prövas mot andra alternativ och att den måste vara ekonomiskt försvarbar. Det har vi i alla fall varit överens om . Dessutom har grunden varit försvarets behov, inte någon annans behov, inte behovet av någon industripolitik som försvann , sörjd lika lite som de svartvita tv-mottagarna eller trattgrammofonerna och sannolikt ungefär lika modern som 70-talets industripolitik.Regeringen har tillsatt en utredning om styrningen av materielinvesteringar. Utredningen leds av , överdirektör på , och ska inkomma med förslag kring hur regeringen kan förbättra planeringen för investeringar i försvarsmateriel. Möjligheten till projektuppföljning ur såväl ekonomiska som förmågemässiga perspektiv ska förbättras. Därmed tillgodoses också önskemål om en mer spårbar materielredovisning. Jag tror att vi är rätt många som har förväntningar på vad utredningen kommer fram till när den läggs fram den 31 mars.Regeringen har dessutom utvecklat materielredovisningen i flera budgetpropositioner . Materielprioriteringen i inriktningspropositionen fokuserar på försvarets operativa behov, och detta är en viktig del i försvarsreformen mot ett insatsberett försvar.Herr talman! Svensk försvarsindustri saknar inhemska orderstorlekar som medger full kostnadstäckning för de krav som försvaret ställer vad gäller ordervolym eller prestanda och kvalitet.