bet · H101UbU21 · 2014-05-28 00:00:00 — 2013/14:UbU21 Vissa skollagsfrågor I betänkandet behandlas proposition 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor samt nio motionsyrkanden (S, MP, SD och V) som väckts med anledning av propositionen. I propositionen föreslås att det ska förtydligas i skollagen (2010:800) att kommuner, rektorer och förskolechefer ska fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det ska även förtydligas att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Förtydliganden ska även göras i bestämmelserna om betygssättning. Lärare och förskollärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen föreslås få bedriva undervisning i fritidshem och förskolor med särskild pedagogisk inriktning, om verksamheten bedrivs av en enskild. När det gäller modersmålsundervisning i nationella minoritetsspråk föreslås att kravet på att elevens vårdnadshavare har språket som modersmål tas bort för elever som tillhör en nationell minoritet. För de obligatoriska skolformerna föreslås även att kravet på att eleven har grundläggande kunskaper i språket tas bort. Vidare föreslås att vissa felaktiga paragrafhänvisningar i skollagen korrigeras. Slutligen ska ett landsting i ett särskilt fall få vara huvudman för en grundskola för elever med autism eller autismliknande tillstånd. Förslagen innebär ändringar i skollagen och lagen (2010:801) om införande av skollagen. Ändringarna om modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna föreslås träda i kraft och övriga ändringar . Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns sju reservationer (S, MP och SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslaget i fråga om utvidgning av undantagen från kraven på legitimation och behörighet för lärare och förskollärare antar regeringens förslag till a) lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 2 kap. 17 och 20 §§, b) lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) i de delar det avser 33 §. Därmed bifaller proposition 2013/14:148 punkterna 1 och 2, båda i denna del, och avslår motion 2013/14:Ub11 av m.fl. (V). Lagförslaget i fråga om rätten till modersmålsundervisning för elever som hör till de nationella minoriteterna antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 §, 13 kap. 7 §, 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 §. Därmed bifaller proposition 2013/14:148 punkt 1 i denna del och avslår motion 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) antar regeringens förslag till a) lag om ändring i skollagen (2010:800), b) lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800), i den mån lagförslagen inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifaller proposition 2013/14:148 punkterna 1 och 2, båda i denna del. Undantag från kraven på legitimation 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 2 och 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 3. Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Resursfördelning efter förutsättningar och behov 2013/14:Ub12 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 3 och 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 1. Reservation 4 (S) Reservation 5 (MP) Reservation 6 (SD) Skolans kompensatoriska uppdrag för elever med funktionsnedsättning 2013/14:Ub14 av (MP) yrkande 2. Reservation 7 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (S) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas proposition 2013/14:148 Vissa skollagsfrågor. Med anledning av propositionen har fyra motioner med totalt nio motionsyrkanden väckts. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2 och en redovisning av motionerna i bilaga 1. gav chefen för ett uppdrag (U2013/467/) att utarbeta förslag till vissa ändringar i skollagen (2010:800). Uppdraget genomfördes av en arbetsgrupp (U 2013:C) inom . Uppdraget redovisades i departementspromemorian Vissa skollagsfrågor – Del 1 (U2013/6278/S). Promemorian remissbehandlades (2013/6278/S). Med anledning av en begäran från utformades departementspromemorian Grundskole- och gymnasieutbildning för elever med autism och autismliknande tillstånd vid (U2012/3838/S). Promemorian remissbehandlades (U2012/3838/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över propositionens lagförslag. Regeringen har följt Lagrådets förslag och har i förhållande till lagrådsremissens lagförslag gjort vissa språkliga ändringar. Efter lagrådsbehandlingen har ett förslag om ändring av en undantagsbestämmelse i 33 § lagen (2010:801) om införande av skollagen lagts till. Förslaget består i en följdändring med anledning av en föreslagen ändring i 2 kap. 17 § skollagen, se avsnitt 5 i propositionen. Regeringen har inte inhämtat Lagrådets yttrande i denna fråga då den föreslagna ändringen författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen föreslår att det ska förtydligas i skollagen att kommuner, rektorer och förskolechefer ska fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det föreslås även ett förtydligande om att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Dessutom föreslås att det ska förtydligas i skollagen att en förutsättning för att betyg ska sättas i ett ämne som inte har avslutats är att eleven har fått undervisning i ämnet under terminen. Regeringen föreslår att lärare som saknar legitimation och behörighet för viss undervisning ska få undervisa i fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen föreslår även att förskollärare som saknar legitimation och behörighet ska undervisa i fristående förskolor under förutsättning att verksamheten har en särskild pedagogisk inriktning. Dessutom föreslår regeringen att förskollärare som ska bedriva sådan undervisning ska få anställas som förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, trots att de inte uppfyller kraven på legitimation och behörighet. När det gäller villkoren för att få rätt till modersmålsundervisning i nationella minoritetsspråk föreslås att kravet på att elevens vårdnadshavare har språket som modersmål tas bort för elever som tillhör en nationell minoritet. För de obligatoriska skolformerna föreslås även att kravet på att eleven har grundläggande kunskaper i språket tas bort. Vidare föreslås att vissa felaktiga paragrafhänvisningar i skollagen korrigeras. Slutligen föreslås att ett landsting i ett särskilt fall ska få vara huvudman för en grundskola för elever med autism eller autismliknande tillstånd. Förslagen innebär ändringar i skollagen och lagen om införande av skollagen. Ändringarna om modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna föreslås träda i kraft och övriga ändringar . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla motioner där det yrkas att ska avslå en del av lagförslaget. Därefter behandlas regeringens lagförslag i övrigt. Slutligen behandlas motioner som samtliga innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till lagförslagen. Lagförslaget i fråga om utvidgning av undantagen från kraven på legitimation och behörighet för lärare och förskollärare Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i fråga om att utvidga undantagen från kraven på legitimation och behörighet för lärare och förskollärare och avslår ett motionsyrkande med en begäran om avslag i denna del. Enligt huvudregeln i skollagen (2010:800) får endast legitimerade lärare eller förskollärare med en viss behörighet bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 13 §). Vidare får i huvudsak endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §). I skollagen föreskrivs även att legitimerade lärare och förskollärare har ansvar för den undervisning de bedriver (2 kap. 15 §). I skollagen finns vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet. Lärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen får trots det bedriva undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har bemyndigats att meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses (2 kap. 17 § första stycket 2 och fjärde stycket). Enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare avses med särskild pedagogisk inriktning waldorfpedagogisk inriktning (1 kap. 4 §). Även lärare som har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande och som saknar legitimation och behörighet är undantagna från kraven och får bedriva undervisning i fritidshem (2 kap. 17 § första stycket 3 och tredje stycket). Endast den som har legitimation får i huvudsak anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § första stycket). Regeln har vissa undantag som bl.a. innebär att lärare som saknar legitimation och behörighet men får bedriva sådan undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § tredje stycket). När det gäller de nu gällande undantagen från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning föreslår regeringen vissa utvidgningar. får lärare som saknar legitimation och behörighet för viss undervisning trots detta bedriva undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen föreslår att lärare som saknar legitimation och behörighet även ska få undervisa i fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Som framkommer ovan får lärare som har en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande och som saknar legitimation och behörighet bedriva undervisning i fritidshem. Regeringen föreslår vidare att förskollärare som saknar legitimation och behörighet ska få bedriva undervisning i fristående förskolor under förutsättning att verksamheten har en särskild pedagogisk inriktning. Dessutom föreslår regeringen att förskollärare som ska bedriva sådan undervisning ska få anställas som förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning, trots att de inte uppfyller kraven på legitimation och behörighet. I propositionen konstaterar regeringen att flera remissinstanser är kritiska till eller avstyrker förslaget och uttalar att det är av stor vikt att den som ska bedriva undervisningen uppfyller legitimations- och behörighetskraven. Enligt regeringens mening finns det dock situationer när det är motiverat att göra undantag från dessa krav. Enskilda huvudmän har möjlighet att driva förskolor och fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Det är enligt regeringen motiverat att göra motsvarande undantag från kraven på legitimation och behörighet när det gäller undervisningen i fristående förskolor och fritidshem som när det gäller fristående skolor med sådan inriktning. Det är också enligt regeringen rimligt att regleringen av vilka lärare och förskollärare som ska få bedriva, ansvara och anställas för undervisningen i fristående skolor, fritidshem och förskolor med särskild pedagogisk inriktning blir enhetlig. Ändringen föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2013/14:Ub11 av m.fl. (V) begärs att avslår regeringens förslag om att undantagen från kraven på legitimation och behörighet ska utvidgas. Motionärerna anser att alla barn har rätt till en god och likvärdig utbildning. Samma krav ska ställas på undervisningen i fristående verksamhet som i offentligt driven och då kan enligt motionärerna inte kraven på legitimation och behörighet sättas lägre. Motionärerna anser även att den nuvarande regleringen i skollagen med undantag för friskolor med särskild pedagogisk inriktning är felaktig. Regeringen föreslår att lärare och förskollärare som saknar legitimation och behörighet trots det ska få bedriva undervisning i fristående fritidshem respektive fristående förskolor under förutsättning att verksamheten har en särskild pedagogisk inriktning. En förskollärare som ska bedriva sådan undervisning föreslås även få anställas som förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. De föreslagna undantagen motsvarar vad som gäller i fråga om lärare i fristående skolor som är undantagna från kraven på legitimation och behörighet om verksamheten har en särskild pedagogisk inriktning. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är rimligt att regleringen av vilka lärare och förskollärare som ska få bedriva, ansvara och anställas för undervisningen i fristående skolor, fritidshem och förskolor med särskild pedagogisk inriktning blir enhetlig. De föreslagna undantagen för lärare och förskollärare i fritidshem respektive förskolor med en särskild pedagogisk inriktning är enligt utskottets mening motiverade, inte minst då det gällande regelverket kan medföra svårigheter för de aktuella fritidshemmen och förskolorna att rekrytera personal med den kompetens som de efterfrågar. Utskottet ställer sig således bakom regeringens lagförslag i fråga om lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 2 kap. 17 och 20 §§ och lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) i de delar det avser 33 §. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub11 (V). Lagförslaget i fråga om rätten till modersmålsundervisning för elever som hör till de nationella minoriteterna Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i fråga om att stärka rätten till modersmålsundervisning för elever som hör till de nationella minoriteterna och avslår ett motionsyrkande med en begäran om avslag i denna del. Jämför reservation 1 (SD). De nationella minoritetsspråken är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska (7 § språklagen [2009:600]). Huvudmannens skyldighet att erbjuda en elev i någon av de obligatoriska skolformerna modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk är att elevens vårdnadshavare har språket som modersmål och att eleven har grundläggande kunskaper i språket (10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 § och 13 kap. 7 § skollagen [2010:800]). För rätt till modersmålsundervisning i ett minoritetsspråk i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan krävs att en vårdnadshavare har språket som modersmål och att eleven har goda kunskaper i språket (15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § skollagen). Regeringen föreslår att kravet på att en vårdnadshavare har språket som modersmål och att eleven har grundläggande kunskaper i språket inte längre ska gälla som villkor för rätt till modersmålsundervisning i de nationella minoritetsspråken. Förslaget gäller elever som tillhör någon av de nationella minoriteterna och som går i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. För elever som hör till någon av de nationella minoriteterna och som går i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan föreslås att kravet på att en vårdnadshavare har minoritetsspråket som modersmål inte längre ska gälla som villkor för rätt till modersmålsundervisning. Regeringen uttalar i propositionen att modersmålsundervisningen har ett bredare syfte och funktion för elever som tillhör de nationella minoriteterna än för andra elever. För dem som tillhör de nationella minoriteterna syftar modersmålsundervisningen inte enbart till att bevara och utveckla ett språk, utan också till att ge möjlighet att revitalisera ett språk som gått förlorat i föräldragenerationen eller ännu tidigare till följd av den svaga ställning som de nationella minoritetsspråken haft . I propositionen konstaterar regeringen att många barn och unga som hör till någon av dessa grupper inte har grundläggande kunskaper i sitt minoritetsspråk. Det kan bl.a. bero på att vårdnadshavarna inte har kunskaper i språket. Om vårdnadshavarna saknar kunskaper i språket och det inte finns någon annan i barnets närhet som talar språket är det mycket svårt för barnet att tillägna sig grundläggande kunskaper i sitt minoritetsspråk. Regeringen framhåller att det för dessa barn i första hand handlar om att få möjlighet att återerövra språket. Att ta bort kraven är enligt regeringen betydelsefullt för att ge fler elever som hör till de nationella minoriteterna tillgång till modersmålsundervisning i de obligatoriska skolformerna. Att behålla kravet på att en vårdnadshavare ska ha språket som modersmål i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan skulle enligt regeringen innebära att en elev som har studerat ett minoritetsspråk i någon av de obligatoriska skolformerna och vars vårdnadshavare inte har språket som modersmål, utestängs från fortsatta språkstudier. Ändringarna om modersmålsundervisning för elever som tillhör de nationella minoriteterna föreslås träda i kraft . I motion 2013/14:Ub13 av (SD) yrkande 1 begärs att avslår regeringens förslag om ändrade regler för modersmålsundervisning för nationella minoriteter. Motionären anser att de krav som gäller är fullt rimliga och hänvisar till definitionen av minoritetstillhörighet i ramkonvention. Motionären hänvisar till att det enligt konventionen är varje individ själv som ska avgöra om han eller hon anser sig tillhöra en nationell minoritet och om han eller hon vill göra anspråk på det skydd och stöd som samhället erbjuder minoriteten. Motionären anser att definitionen på tillhörighet till en minoritet är ytterst svävande och godtycklig och att den tillsammans med regeringens nya förslag blir mycket otillfredsställande. Utskottet kan konstatera att erkände samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar som nationella minoriteter och gruppernas språk erkändes som nationella minoritetsspråk. I samband med detta infördes även minoritetspolitik som ett nytt politikområde. Målet för den svenska minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och att stärka deras möjligheter till inflytande, samt att stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. har även anslutit sig till flera internationella konventioner på området, däribland den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (ramkonventionen) och FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. skrev under ramkonvention om skydd för nationella minoriteter ‒ ramkonventionen ‒ och trädde konventionen i kraft för del. Syftet var att säkerställa respekten för de nationella minoriteterna i de undertecknande länderna. övervakar att undertecknande stater följer konventionens regleringar. Konventionsstaterna ska avlämna rapporter om på vilket sätt de lever upp till konventionens bestämmelser. lämnar på grundval av granskningarna rekommendationer om åtgärder för att stärka efterlevnaden av konventionen. Utskottet har noterat att vid upprepade tillfällen har fått kritik för att inte leva upp till regleringarna. har bl.a. framhållit att såväl kvalitet som tillgång till modersmålsundervisning måste förbättras samt att bör vidta särskilda åtgärder för att judiska, samiska, sverigefinska, tornedalska och romska barn ska kunna erbjudas tvåspråkiga utbildningar (se pressmeddelande från () ). Utskottet vill lyfta fram att syftet med regeringens förslag är att stärka rätten till modersmålsundervisning för elever som hör till de nationella minoriteterna. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att många barn och unga som hör till någon nationell minoritet inte har grundläggande kunskaper i sitt minoritetsspråk och att det bl.a. kan bero på att vårdnadshavarna inte har kunskaper i språket. Utskottet vill även uppmärksamma svårigheterna för dessa barn att tillägna sig grundläggande kunskaper i sitt minoritetsspråk om barnens vårdnadshavare saknar kunskaper i språket och att de behöver få en möjlighet att återerövra språket. Utskottet instämmer därför i att det är betydelsefullt att ta bort kraven på att elever som tillhör en nationell minoritet ska ha grundläggande kunskaper i språket och att en vårdnadshavare ska ha minoritetsspråket som modersmål. Detta skulle ge fler elever som hör till de nationella minoriteterna tillgång till modersmålsundervisning i de obligatoriska skolformerna. Utskottet vill även framhålla betydelsen av att ta bort kraven att vårdnadshavare till elever i gymnasie- och gymnasiesärskolan ska ha språket som modersmål för att inte utestänga de elever som har studerat ett minoritetsspråk i någon av de obligatoriska skolformerna från fortsatta språkstudier. Utskottet konstaterar att lagtexten är utformad på ett sådant sätt att det klart framgår att de föreslagna undantagen från de krav som annars gäller för rätt till modersmålsundervisning omfattar elever som tillhör en nationell minoritet. När det gäller frågan om definitionen av en nationell minoritet anser utskottet i likhet med vad regeringen anför i propositionen att det är lämpligt att ha som utgångspunkt vad som gäller enligt ramkonvention. Detta innebär att varje enskild individ själv avgör om han eller hon anser sig tillhöra en nationell minoritet och om han eller hon vill göra anspråk på det skydd och stöd som samhället erbjuder minoriteten. Utskottet gör således samma bedömning som regeringen om att den som anser sig tillhöra en nationell minoritet bör erbjudas modersmålsundervisning i minoritetsspråk i den omfattning som följer av förslagen. Sammanfattningsvis bedömer utskottet att regeringen har goda skäl för att stärka rätten till modersmålsundervisning för elever som hör till de nationella minoriteterna. Utskottet ställer sig således bakom regeringens lagförslag i fråga om förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 10 kap. 7 §, 11 kap. 10 §, 12 kap. 7 §, 13 kap. 7 §, 15 kap. 19 § och 18 kap. 19 §. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub13 (SD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens lagförslag i övrigt som bl.a. avser frågan om resursfördelning efter elevernas olika förutsättningar och behov samt ett förtydligande av skolans kompensatoriska uppdrag för elever med funktionsnedsättning. Resursfördelning efter förutsättningar och behov I propositionen föreslås att det ska förtydligas i skollagen (2010:800) att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Regeringen anser att förtydligandet är motiverat då det skapar förutsättningar att säkerställa en hög likvärdighet. En sådan åtgärd innebär enligt regeringen varken någon utökning av kommunernas skyldigheter eller något steg mot en ändrad ansvarsfördelning. Förtydligandet föreslås även kompletteras med ett ansvar för rektorer och förskolechefer att fördela resurserna efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov inom sina skolenheter respektive förskoleenheter. Detta motiveras av regeringen med att ett sådant förtydligande innebär att regleringen blir heltäckande och på ett tydligt sätt uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. Skolans kompensatoriska uppdrag för elever med funktionsnedsättning Regeringen föreslår även att det ska förtydligas att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av funktionsnedsättningen. Regeringen framhåller i propositionen att en funktionsnedsättning i många fall medför att det finns ett kontinuerligt behov av stöd i form av anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen och att det för eleverna får allvarliga konsekvenser om detta stöd uteblir. Detta talar enligt regeringen för att det finns anledning att göra ett förtydligande av skolans kompensatoriska uppdrag.