bet · H201UbU1 · 2014-12-17 00:00:00 — Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag en minskning på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. med och 1:17 med . För övriga anslag föreslås inte några förändringar jämfört med regeringens förslag. Anslagsförslagen i propositionen och motionerna redovisas i bilaga 2 till betänkandet. I yrkande 2 framhåller motionärerna att man vill fortsätta förstärka Skolinspektionens tillsyn av förskolan med fokus på kvalitet och måluppfyllelse och komplettera den nuvarande tillsynen med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. I yrkande 3 begärs att Skolinspektionen bör genomföra en särskild treårig kvalitetsgranskning. Barngruppernas storlek ska särskilt analyseras. Motionärerna föreslår i yrkande 4 att ett prestationsbaserat stöd införs för att minska storleken på barngrupperna i förskolan och fritidshem. Motionärerna begär i yrkande 6 en förlängning av Förskolelyftet med inriktning mot bl.a. naturvetenskap, teknik, modersmål, och fler-språkighet och i yrkande 7 att det genomförs ett förskolechefslyft 2015–2018. I yrkande 8 föreslår motionärerna, i likhet med regeringen, en indexering av inkomsttaket för maxtaxan fr.o.m. . De budgetförstärkningar som detta beräknas leda till föreslår motionärerna i yrkande 4 ska användas till att införa ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper. Förslag om att fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen finns i yrkande 10 och i kommittémotion 2014/15:2757 av m.fl. (M, C, FP, KD). Motionärerna vill göra en särskild satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden och föreslår fortsatta förstärkningar av reformen. Enligt mo-tionärerna är lärarna en av de viktigaste faktorerna för elevernas studieresultat och därför måste läraryrket göras mer attraktivt. Därmed kommer eleverna att få en förbättrad undervisning och ökade förutsättningar att nå goda resultat. I flerpartimotion 2014/15:2839 av m.fl. (M, C, FP, KD) föreslår motionärerna i yrkandena 11 och 12 bl.a. fler speciallärare, att eleverna ska ges mer tid med skickliga lärare, att klasserna ska blir mindre i lågstadiet och att lärartätheten ska öka genom ett särskilt lågstadielyft. Utformningen av förslaget ska bestämmas utifrån lokala behov. Motionärerna föreslår även i yrkandena 13 och 14 att Mattelyftet och Läslyftet förlängs. Motionärerna begär i yrkande 19 att det ska införas betyg från årskurs 4 samt att regeringen ska återkomma med förslag på åtgärder senast . Motionärerna anser att betyg är ett verktyg för att tydligt ange hur elever ligger till, och de sänder viktiga signaler om stödbehov. I yrkande 20 begärs att undervisningstiden i svenska för nyanlända elever och andra elever med liknande behov utökas. I yrkande 23 begär motionärerna att det ska införas obligatorisk läxhjälp, dvs. en skyldighet för kommuner och fristående huvudmän att erbjuda läxhjälp till alla elever i årkurs 4–9 så att alla elever får goda förutsättningar att lyckas. I yrkande 24 begär motionärerna att det ska införas en skyldighet för huvud-männen att erbjuda sommarskola för elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte nå gymnasiebehörighet. I yrkande 31 begärs att skolor ska kunna ge elever på gymnasiet och högstadiet ett skriftligt ordningsomdöme. Ordningsomdömet föreslås inte ingå i slutbetyget. I yrkandena 35 och 36 anser motionärerna att det behövs fler förstelärare och att lönetillägget för förstelärartjänster i utanförskapsområden ska fördubblas till . Motionärerna vill göra en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. I flerpartimotion 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) vill motionärerna i yrkandena 4, 6 och 7 se vissa förändringar av vuxenutbildningen, bl.a. när det gäller svenska som andraspråk. I kommittémotion 2014/15:2896 av m.fl. (SD) i denna del föreslår motionärerna en minskning på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med . Motionärerna föreslår även att ett nytt anslag kallat Satsning på grund- och gymnasieskolan ska tillföras . Det nya anslaget föreslås avse medel till en matreform med , satsning på fler vuxna i skolan med , satsning på studievägledning med , antimobbningssatsning med , satsning på barn med särskilda behov med och en kunskapssatsning i svenska språket med . Anslagsförslagen i propositionen och motionerna redovisas i bilaga 2 till betänkandet. I kommittémotion 2014/15:2744 av m.fl. (SD) yrkande 7 begär motionärerna att det ska genomföras en antimobbningssatsning i skolan för att öka skolornas möjligheter att aktivt motverka mobbning och andra trakasserier. I yrkande 11 föreslår motionärerna att det ska genomföras en satsning på fler vuxna i skolan, bl.a. skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer, för att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa hos eleverna samt för att avlasta lärarkåren. I yrkande 13 föreslår motionärerna att det ska genomföras en satsning på barn med särskilda behov för att man ska kunna sätta in lämpliga hjälpinsatser och i ett tidigt stadium fånga upp och stötta elever som halkar efter. I yrkande 20 framhåller motionärerna att skolorna generellt bör förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Motionärerna uttalar att det krävs goda språkkunskaper för att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället. I yrkande 27 föreslår motionärerna att det ska genomföras en matreform i för att underlätta möjligheterna för kommunerna att höja kvaliteten på maten i skolorna. I yrkande 30 föreslår motionärerna att det ska genomföras en satsning på studievägledning i skolan för att kunna skapa en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Utskottets ställningstagande[11] Utskottet vill inledningsvis framhålla att utbildningen i ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. För elevernas skull men också för jobben, välfärden och sammanhållningen. Föräldrarna ska veta att när barnen kommer hem från skolan har de lärt sig något nytt i en trygg miljö. Alla elever ska mötas av höga förväntningar och ges det stöd och den stimulans som var och en behöver för att nå kunskapsmålen och växa utifrån sina egna förutsättningar. Utskottet har i avsnitt 1 ställt sig bakom motionsförslagen från , , och . Regeringens förslag tillstyrks i de delar som inte mött invändningar i de motioner som tillstyrks av utskottet. När det gäller anslag för barn- och ungdomsutbildningen framgår ändringarna jämfört med regeringens förslag i betänkandets bilaga 3. Utskottet redovisar nedan det närmare innehållet i dessa ändringar och anslagsvillkor samt sina skäl för att tillstyrka allianspartiernas anslagsförslag och avstyrka regeringens anslagsförslag och motionsförslagen från om bl.a. ett nytt anslag 5:4 Satsning på grund- och gymnasieskolan. Utskottet ställer sig delvis bakom Alliansens förslag som rör läxhjälp i skolan, betyg i årskurs 4, ordningsomdöme och sommarskola. Utskottet anser att förslagen är en viktig del i att förbättra förutsättningarna för elevernas lärande. Då vissa förslag kräver såväl författningsarbete som omfattande förberedelsearbete för att kunna genomföras fullt ut, har utskottet valt att nu ge förutsättningar för ett planerings- och utvecklingsarbete samt stärka de berörda verksamheterna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganden utom när det gäller förslaget om bemyndigande rörande anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet då detta anslag utgår. Utskottet föreslår ett nytt bemyndigande för det nya anslaget 1:18 Lågstadielyftet. Anslaget 1:1 ökar med jämfört med regeringens förslag. Det är högre än förslaget i flerpartimotion 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del. Utskottet föreslår att motsvarande belopp överförs från anslaget 1:2 för att ska främja skolors arbete med läxhjälp (se anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet om statsbidrag för att främja skolhuvudmännens utveckling av läxhjälp till elever och anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 om medel för att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att kunna erbjuda läxhjälp). Ökningen avser för att utveckla kvaliteten på myndighetens statistikinsamlingar och för att myndigheten ska kunna genomföra fler statistikinsamlingar. Motsvarande belopp överförs från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Inriktningen är att beräknas därefter för ändamålet. Ökningen avser för internationella skolundersökningar (inklusive , The Teaching and Survey). I anslagsökningen ingår även medel för utvecklingen av nationella delkurser och en ny kursplan för svenska som andraspråk inom vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå, utveckling av nya nationella prov i svenska och svenska som andraspråk, matematik och engelska inom komvux och information om förändringarna av vuxenutbildningen. Anslaget 1:2 ökar med jämfört med regeringens förslag. Det är lägre än förslaget i flerpartimotion 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del. Utskottet föreslår att motsvarande belopp överförs till anslaget 1:1 . Ökningen avser för en förstärkt tillsyn över förskolan som bl.a. innebär en kvalitetsgranskning där barngruppernas storlek analyseras särskilt. I anslagsökningen ingår även medel för central rättning av elevlösningar på nationella prov inom vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå. Anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten Anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten ökar med jämfört med regeringens förslag. I anslagsökningen ingår medel för att främja skolors arbete med läxhjälp (se anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet om statsbidrag för att främja skolhuvudmännens utveckling av läxhjälp till elever och anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 om medel för att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att kunna erbjuda läxhjälp). Anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen ökar med jämfört med regeringens förslag. I anslagsökningen ingår medel för att främja skolors arbete med läxhjälp (se anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet om statsbidrag för att främja skolhuvudmännens utveckling av läxhjälp till elever och anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 om medel för att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att kunna erbjuda läxhjälp). Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet minskar med jämfört med regeringens förslag. Det är inte längre aktuellt att avsätta medel för ett antal satsningar som föreslogs i propositionen (se tabellen nedan för en sammanfattning av de satsningar som uteblir). Medel avsätts i stället för de satsningar som redovisas nedan. Insatser för skolor med låga resultat samt nyanlända elever Det avsätts till insatser för skolor med låga resultat samt för nyanlända elever. Medlen får användas för följande ändamål. Medlen får användas för skolutveckling av svaga skolor. förs över från rektorslyftet till denna satsning. För elever som anlänt till efter skolstarten är det en utmaning att lära sig svenska som övriga elever behöver ta till sig undervisningen för att nå skolans kunskapsmål. Det finns behov av fortsatta insatser för att stärka möjligheterna för nyanlända elever att snabbt komma in i det svenska samhället. Sedan höstterminen 2014 kan varje huvudman som har nyanlända elever i sin grundskola söka statsbidrag för att delta i en treårig försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i (se förordning 2013:69). Nyanlända får med stöd av förordningen utökad undervisningstid i svenska under de fyra första terminerna i skolan. De avsatta medlen ska också användas för ett statsbidrag för försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska under de nyanländas fyra första år i . Utskottet noterar att regeringen har aviserat en proposition, Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång, . Det ska göras särskilda satsningar på att förbättra studieresultaten i svenska i årskurs 1–9. Medlen ska användas till ett tidsbegränsat riktat statsbidrag för att förbättra studieresultaten i ämnena svenska och svenska som andraspråk för utrikesfödda och andra elever med liknande behov. Eftersom de föreslagna satsningarna medför ökade krav på fortbildning av lärare får medlen även användas för detta ändamål. Den förra regeringen införde ett särskilt statsbidrag för att kunna ge särskilt skickliga lärare en karriärtjänst, antingen som förstelärare med en löneökning på eller som lektor med en löneökning på . Systemet med karriärtjänster har genomförts med ett brett politiskt stöd och ger möjlighet för lärare att utvecklas i sitt yrke och höja sina löner. För skolor i utanförskapsområden är utmaningarna och behoven stora. Det ska finnas ett särskilt statsbidrag för karriärtjänster så att dubbelt så många förstelärare ska kunna anställas i grundskolor i dessa områden jämfört med grundskolor i andra områden. De områden som omfattas av satsningen är och i , och i , Araby i , Gamlegården i , och i , Centrum-Öster i , i , i samt , , och i . Totalt omfattar satsningen ca 175 förstelärartjänster i drygt 40 skolor. För att huvudmännen ska kunna ta del av statsbidraget ska de inte bara kunna förordna befintliga lärare. Syftet med satsningen är att särskilt kompetenta lärare ska rekryteras till dessa skolor med hjälp av den högre lön som förstelärartjänsten innebär. För ändamålet avsätts . Hjälp med läxor och annat skolarbete för alla För att ge ideella läxhjälpsföreningar möjlighet att söka statsbidrag för sin verksamhet samt för administration av statsbidraget avsätts . Statsbidraget ska även användas för att främja skolhuvudmännens utveckling av läxhjälp till elever. Ambitionen är att det ska bli obligatoriskt för skolhuvudmännen att erbjuda läxhjälp för årskurs 4–9. Medel motsvarande ca finns på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 för att skapa bättre förutsättningar för kommunerna att erbjuda läxhjälp. Medel till läxhjälp finns även på anslagen 1:2–1:4. Satsningen på sommarskola eller undervisning under andra skollov för de elever som inte når kunskapskraven syftar till att ge huvudmän för elever i årskurs 6–9 i ökade möjligheter att anordna undervisning under sommarloven och andra lov. För dessa ändamål avsatte den förra regeringen (prop. 2013/14:1 utg.omr. För att ge skolhuvudmän förutsättningar att erbjuda sommarskola i årskurs 6–9 avsätts . Betyg från årskurs 4 Utskottet ställer sig delvis bakom alliansens förslag om införande av betyg i årskurs 4. Det avsätts för att fortsatt kunna utreda och planera de förberedelser som behöver göras för att betyg ska kunna ges från årskurs 4. Utskottet anser att förslaget är en viktig del i att förbättra förutsättningarna för elevernas lärande. Att införa betyg från årskurs 4 kräver emellertid lagändringar och andra förberedelser som det av tidsmässiga skäl inte är möjligt att genomföra och får därmed behandlas i enlighet med ordinarie lagstiftningsförfarande. För att ska kunna utveckla kvaliteten på sina statistikinsamlingar och dessutom genomföra fler minskas anslaget 1:5 med . Motsvarande medel förs över till anslaget 1:1 . Regeringen avsatte motsvarande medel för samma ändamål under anslaget 1:5 i budgetpropositionen . Läslyftet är kompetensutveckling för framför allt lärare som undervisar i svenska. För att fler lärare ska kunna delta i läslyftet avsätts ytterligare . Utskottet ställer sig delvis bakom alliansens förslag om införande av ordningsomdömen till elever i högstadiet och i gymnasieskolan. Det är av största vikt att skolan är en trygg plats för alla elever och all personal. En trygg skolmiljö och studiero är centrala förutsättningar för utbildning av hög kvalitet och för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. Enligt den internationella studien 2012 är det land där sen ankomst till skolan är vanligast, och enligt studien 2013 är det den svenska skolan som har högst andel ogiltig frånvaro. Alliansen har mot denna bakgrund föreslagit att ordningsomdömen borde kunna tas in i en bilaga till terminsbetygen, men inte till slutbetyget, och ges som en skriftlig kommentar, inte i en betygsskala. Utskottet anser att förslaget är en viktig del i att förbättra förutsättningarna för elevernas lärande. Alliansens förslag kräver emellertid lagändringar och andra förberedelser som det av tidsmässiga skäl inte är möjligt att genomföra och får därmed behandlas i enlighet med ordinarie lagstiftningsförfarande. För att ska kunna arbeta med att främja en trygg skolmiljö, bättre ordning och studiero för eleverna avsätts . Utskottet föreslår att anslaget minskas med . Motsvarande medel förs över till anslaget 1:17 . För att bl.a. öka kvaliteten och studieresultaten för gymnasieskolans introduk-tionsprogram avsätts . Anslaget minskas med 2015 för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Sammanfattningsvis är det inte längre aktuellt att avsätta medel för följande satsningar som föreslogs i budgetpropositionen . Regeringens förslag på satsningar som inte genomförs Tidiga insatser (motsvaras av det nya anslaget Lågstadielyftet) Hjälp med läxor och annat skolarbete för alla Skola under lov (omfattar gymnasieskolan) Insatser för skolor med låga resultat och tuffa förutsättningar samt nyanlända elever Informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena Kommunernas vuxenutbildning – anpassning av styrdokument m.m. Sammanfattningsvis avsätts medel för följande satsningar. Alliansens förslag på satsningar Hjälp med läxor och annat skolarbete för alla (medel finns även inom utg.omr. Skola under lov (avser åk 6–9) Insatser för skolor med låga resultat samt nyanlända elever Betyg från årskurs 4 Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m. minskar med jämfört med regeringens förslag. Minskningen avser den av regeringen föreslagna förstärkningen av stimulansbidrag till kommunerna för barnomsorg , nättar och , s.k. nattis. Det innebär att förstärkningen av stimulansbidrag till kommunerna för nattis är aktuell. En indexering av inkomsttaket för maxtaxan ska införas fr.o.m. på samma sätt som regeringen föreslagit. De budgetförstärkningar som detta beräknas leda till ska användas för att minska storleken på barngrupperna i förskolan och fritidshemmen. Avsikten är att höja kvaliteten i förskolan och fritidshemmen genom att minska barngrupperna och öka personaltätheten. Särskilt fokus kommer att ligga på gruppstorleken för de yngsta barnen. Ett prestationsbaserat stöd till de huvudmän som har små barngrupper eller som minskar storleken på stora barngrupper införs. För detta ändamål avsätts . Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal minskar med jämfört med regeringens förslag. Det är inte längre aktuellt att enligt propositionens förslag avsätta för kompetensutveckling av lärare och förskolepersonal, för kompetensutveckling av förskolechefer och fortbildning av rektorer eller för kompetensutveckling av lärare inom sfi. Medel avsätts i stället för de satsningar som redovisas nedan. För att genomföra vidareutbildning av förskollärare avsätts . Vidareutbildningen är endast avsedd för den som är förskollärare och tillsvidareanställd i förskoleklass. Utbildningen bör utformas som en anpassad, ettårig utbildning på universitet och högskolor som läses på halvfart. Godkänd utbildning ska ge förskollärare lärarlegitimation och behörighet att undervisa i lågstadiet. Ambitionen med satsningen är att totalt ca 3 500 förskollärare ska kunna påbörja utbildningen –2018. De avsatta medlen ska även användas till att utreda förutsättningarna för vilken fortbildning som kan behövas för övrig personal i förskoleklassen och i det nuvarande lågstadiet. Satsningen på fortbildningen av förskollärare i förskoleklassen kan ses som en förberedelse för Alliansens förslag om 10-årig grundskola. Alliansens förslag kräver emellertid lagändringar och andra förberedelser som det av tidsmässiga skäl inte är möjligt att genomföra och får därmed behandlas i enlighet med ordinarie lagstiftningsförfarande. Förskolelyftet inleddes för att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen. Satsningen utvidgades med kurser i naturvetenskap och teknik samt flerspråkighet och interkulturalitet för all pedagogisk personal i förskolan. För att förlänga Förskolelyftet avsätts . Inriktningen är att en fortsatt satsning på Förskolelyftet uppgår till 2016 och 2017 och 2018. För att utveckla förskolechefernas pedagogiska ledarskap genomförs ett förskolechefslyft för skolledare i förskolan. avsätts för ändamålet. Inriktningen är att en fortsatt satsning på Förskolechefslyftet –2018 uppgår till . Anslaget minskas med 2015 för att bidra till att finansiera prioriterade satsningar. Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet minskar med 1 jämfört med regeringens förslag. Det innebär att anslaget inte inrättas och att regeringens förslag om ett bemyndigande för anslaget utgår. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 59) aviserade den förra regeringen att en ny myndighet, ett skolforskningsinstitut, skulle bildas med uppdrag att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om vetenskapligt väl underbyggda och effektiva metoder och arbetssätt i skola och förskola. För detta ändamål avsattes 2014 på anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. beräknades för verksamheten. beslutade den förra regeringen om ett direktiv till en särskild utredare för att förbereda och genomföra inrättandet av den nya myndigheten (dir. 2014:7). Tilläggsdirektiv om den nya myndighetens namn och lokalisering beslutades (dir. 2014:104). En förordning (AgVFS 2014:4 B1) om anställning vid den nya myndigheten beslutades och trädde i kraft . Enligt planen ska den nya myndigheten inleda sin verksamhet . Regeringen avser att besluta en förordning med instruktion för , som ska träda i kraft . I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) avsatte regeringen 2015 för förvaltningsutgifter och finansieringsbidrag under det nya anslaget 1:17 . I flerpartimotion 2014/15:2839 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del minskades det föreslagna nya anslaget 1:17 med . Utskottet föreslår mot denna bakgrund att överförs från anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet till anslaget 1:17 . Det är den anslagsnivå som fanns i Alliansens planeringsförutsättningar för den nya myndigheten, men beloppet är lägre än regeringens förslag . Inriktningen är att anslagsnivån ligger fast . Anslaget 1:18 Lågstadielyftet (nytt anslag) Utskottet föreslår ett nytt anslag, Lågstadielyftet, som tillförs 1 . Det får användas för utgifter för att höja kvaliteten på undervisningen i lågstadiet. Statsbidraget omfattar årskurserna 1–3 och även förskoleklassen. Inriktningen är att statsbidraget ska vara permanent. Skolhuvudmännen får efter sina förutsättningar och behov bestämma vad statsbidraget ska användas till, t.ex. att minska klasstorleken, att ha fler lärare i klassrummet, att ha fler timmar med halvklass eller att anställa fler speciallärare. ska administrera statsbidraget. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för det nya anslaget Lågstadie-lyftet behöver kunna sluta ekonomiska avtal inom ramen för arbetet med satsningen och kan i vissa fall behöva lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag.