bet · H101KrU11 · 2014-06-09 00:00:00 — Utredning om lättläst nyhetstidning, punkt 3 (M, FP, C, KD) av (FP), (M), (M), Per Lodenius (C), (KD), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2013/14:Kr14 av i m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:Kr15 av (MP) yrkande 2. En nyhetstidning på lättläst svenska fyller en viktig funktion både ur ett demokratiskt och ett kulturellt perspektiv. Vi konstaterar att tidningen 8 SIDOR, som ges ut av nyhetsinformation och litteratur (), har hög kvalitet och i många avseenden får anses vara världsledande på området lättläst nyhetsinformation. I likhet med regeringen vill vi understryka betydelsen av att denna kompetens och kvalitet upprätthålls i tidningens nya regi. Vi i Alliansen delar regeringens bedömning att produktionen av tidningen bör upphandlas för att tillgodose behovet av en oberoende ansvarig utgivare. Vi vill understryka vikten av en nyhetstidning som är självständig i förhållande till regeringen och . I likhet med regeringen anser vi att det är viktigt att läsare av tidningen även framöver får en produkt som de känner igen. Vi anser vidare att det är viktigt att den kompetens och det varumärke som har byggt upp kring tidningen 8 SIDOR inte går förlorad vid en verksamhetsövergång. Tidningens namn bör fortsatt vara 8 SIDOR. har inte tittat på eller prövat om tidningen 8 SIDOR skulle kunna bli en del av Aktiebolags (SVT) eller Aktiebolags (UR) verksamhet. Att låta public service-bolagen ge ut en tidning vore ett mycket stort avsteg från vad som historiskt har ansetts vara public service-bolagens uppdrag – radio och tv i allmänhetens tjänst. En sådan utredning kan inte genomföras skyndsamt, utan det tidigaste tillfället att genomföra en sådan genomgripande förändring av public service-uppdraget är vid halvtidsöversynen 2017 (prop. 2012/13:164, bet. 2013/14:KrU3, rskr. 2013/14:60). Dessutom, för att upprätthålla förtroendet för radio- och tv-avgiften, skulle detta förslag troligen innebära att finansieringen av 8 SIDOR inom SVT eller UR skulle ske direkt från statsbudgeten, så som sker med t.ex. kostnader för sändningsutbytet mellan och . Detta skulle på ett mycket olyckligt sätt innebära att staten direkt finansierar en nyhetstidning, något som sannolikt inte är i och regeringens intresse. Vi anser att utskottet bör följa frågan om tidningen men ser inte skäl att tillgodose motionärernas begäran om en utredning av tidningen. Vi anser därför att motionerna 2013/14:Kr14 (S) yrkande 4 och 2013/14:Kr15 (MP) yrkande 2 bör avslås. Tryckt form av lättläst nyhetstidning, punkt 4 (S) av i (S), Per (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr14 av i m.fl. (S) yrkande 3. Vår uppfattning, liksom regeringens, är att det inte är tillräckligt utrett att målgrupperna för lättläst har samma möjlighet att tillgodogöra sig den lättlästa tidningen digitalt och att den därför ska finnas i tryckt format. Vi välkomnar dock en digital utveckling av tidningen parallellt med det tryckta formatet. Vi anser när det gäller en övergång från papper till digital teknik att detta bör ske i nära dialog med brukare av verksamheten. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr14 (S) yrkande 3. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:134 Lättare att läsa: godkänner vad regeringen föreslår om att statens stöd till nyhetsinformation och litteratur ska avvecklas (avsnitt 4). godkänner vad regeringen föreslår om att tidigare beslut om nyhetsinformation och litteratur inte längre ska gälla (avsnitt 4). 2013/14:Kr13 av m.fl. (V): avslår regeringens proposition 2013/14:134 Lättare att läsa. 2013/14:Kr14 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om erfarenhetsbas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tjänsten Lättläst. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en övergång till digital teknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en fortsatt utredning av tidningen 8 sidor. 2013/14:Kr15 av (MP): avslår proposition 2013/14:134. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda framtiden för tidningen 8 sidor med möjligheten för public service-företagen att överta ansvaret. Inledningsvis vill jag säga att vi socialdemokrater yrkar bifall till reservation nr 2. Vi står naturligtvis även bakom reservation 4, men för tids vinnande yrkar vi bifall bara till reservation 2. I övriga delar står vi bakom utskottsmajoritetens förslag.I dag debatterar vi den förändring som föreslagits när det gäller möjligheten för alla att läsa och ta del av kultur, litteratur och samhällsinformation. Förslaget innebär att staten överför verksamheten från Stiftelsen till Myndigheten för tillgängliga medier.När vi i kulturutskottet gjorde en uppföljning av tillgängligheten till kultur för funktionshindrade lärde vi oss att det finns fortfarande mer att göra för ökad tillgänglighet. Vi lärde oss också att brister i tillgänglighet leder till att funktionshindrade själva deltar som kulturutövare i mycket mindre omfattning än befolkningen i genomsnitt gör. Det är alltså en mycket allvarlig följd av bristande tillgänglighet. Bristande tillgänglighet till språk och läsning gör att du som samhällsmedborgare inte kan utöva dina demokratiska rättigheter och delta i samhällslivet på lika villkor. Det är en mycket allvarlig inskränkning i dina demokratiska rättigheter.I propositionen föreslår regeringen att statens stöd till nyhetsinformation och litteratur, , , ska avvecklas samt att staten ska fortsätta att stödja utgivning och distribution av lättläst litteratur och nyhetsförmedling inom de områden där utbudet inte kan tillgodoses av marknaden. Myndigheten för tillgängliga medier, MTM, ska bli ett nationellt kunskapscenter för lättläst och övriga tillgängliga medier. Därmed skapas ett kunskapscenter som kan utveckla verksamheten på vetenskaplig grund med utgångspunkt i användarnas behov. Regeringen föreslår även att myndigheten bör stödja utgivning och distribution av den oberoende lättlästa nyhetstidningen 8 sidor.Målgruppen för statens insatser för lättläst bör bestämmas utifrån behovsanalyser. Vi socialdemokrater har inget att invända mot förslaget att avvecklas och förs in i Myndigheten för tillgängliga medier, MTM. Vi vill starkt betona vikten av att CLL:s erfarenheter tas till vara inom Myndigheten för tillgängliga medier. Därmed blir MTM ett gediget för lättläst, och ett vetenskapligt råd ska skapas.Vi har också vissa synpunkter avseende övergången till digital teknik. Vi motsätter oss att tidningen 8 sidor ska ägas av Myndigheten för tillgängliga medier och läggas ut på entreprenad. I stället bör tidningens organisatoriska status fortsatt utredas i syfte att tidningen ska få ett stärkt nyhetsinformation instiftades av 1986 för att ge ut den lättlästa nyhetstidningen 8 sidor som skulle stå fri från partipolitiska, religiösa och ekonomiska intressen. Tidningen har varit framgångsrik och har 9 000 prenumeranter och bedöms ha 90 000 läsare. Den används mycket i olika verksamheter, inte minst i sfi-undervisning.Tidningen har hög kvalitet och är världsledande på området lättläst nyhetsinformation. har stiftelsen gett ut tidningen men också arbetat med många viktiga tillgänglighetsfrågor för att öka tillgängligheten till det svenska språket.Vi socialdemokrater är oroade över att läsningen och läsförmågan minskar i och har lagt fram flera förslag inom både kultur- och utbildningsområdet i syfte att vända den negativa trenden.Även inom lättlästområdet är det viktigt att berörda grupper stimuleras till läsning av nyheter samt skön- och facklitteratur. Att kunna vara delaktig i samhällslivet är en demokratisk rättighet.Vi delar regeringens uppfattning att det är positivt att samla statens ansvar i en myndighet. har gjort ett gediget och gott arbete under . Men ibland krävs förändringar när omvärld och förutsättningar ändras.MTM har mycket kompetens som kan föras samman med CLL:s kompetens. Det är naturligt att personal känner oro för att gå in i en myndighet. Men jag känner mig trygg med att det blir bra, och självklart är det viktigaste av allt att det ska bli bra för de berörda användarna. När CLL avvecklas och förs in i MTM är det ytterst viktigt att den erfarenhetsbas som upparbetats inom centret finns kvar och tillvaratas i myndighetens verksamhet.MTM har ingen styrelse men har ett uppdrag att samverka med dem som berörs av verksamheten, inte minst brukarna. För detta ändamål har MTM skaffat sig ett råd. Ett brukarråd för dialog mellan intresseorganisationer och målgrupper är av största vikt, och det nuvarande rådet kan och ska naturligtvis förändras och utvidgas med till exempel representant för FUB.Verksamheten med läsombud är viktig att värna och utveckla, och vi välkomnar utvecklingen att lättlästverksamheten även i fortsättningen ska riktas till skolan. När det gäller Lättläst-tjänsten vill vi betona vikten av dess betydelse för berörda grupper. Vi delar flera remissinstansers uppfattning att det vore olyckligt med en avknoppning, och vi förutsätter att MTM tar ansvar för Lättläst-tjänsten och integrerar denna verksamhet i myndigheten. Vi anser att det är mycket viktigt, när nu staten samlar ansvaret för alla tillgängliga medier i en myndighet, att den erfarenhetsbas som har upparbetats inom CLL finns kvar.När det gäller övergång från papper till digital teknik bör den ske i nära dialog med brukare av verksamheten. Några remissinstanser har uttryckt oro över att denna utveckling kan ske för snabbt och uttryckt att det är viktigt för vissa grupper att ha möjlighet att läsa tidningar och böcker på papper under lång tid framöver.Gällande utgivningen av 8 sidor anser vi likt flera remissinstanser att denna nyhetsverksamhet bör stå oberoende i förhållande till offentliga och privata särintressen. Nyheter på lättläst svenska gör det möjligt för människor med särskilda behov att ta del av information och skapar förutsättningar för demokratisk delaktighet.Tidningen riktar sig till en målgrupp med ett mycket begränsat utbud. Därför är det särskilt viktigt att nyhetsförmedlingen är fri och oberoende. En fri och oberoende press är en förutsättning för en väl fungerande demokrati.Vi ifrågasätter lämpligheten i att föra över det som i huvudsak utgörs av fristående publicistisk verksamhet till en myndighet.Utskottet anser att frågan om tidningens framtid inom ramen för ett public service-uppdrag måste utredas. Denna utredning bör genomföras skyndsamt, så att en övergång till en verksamhet inom till exempel public service ram skulle kunna ske från , då avvecklas. Om detta av tidsskäl inte är möjligt bör tidningen drivas vidare inom MTM. Tidningen bör alltså inte upphandlas, då detta omöjliggör andra alternativ för utgivningen. Demokratin inkluderar oss alla. Att man kan ta del av den offentliga debatten och det offentliga rummet är en demokratifråga. Det är därför den proposition som vi diskuterar är så viktig. Den handlar om att inkludera människor som, precis som du och jag, herr talman, behöver få samhällsinformation men på ett lite lättare sätt.I propositionen föreslås att statens stöd till nyhetsinformation och litteratur, alltså text och tidning för människor med begåvningshandikapp, ska läggas ned och att det i stället bör inordnas under Myndigheten för tillgängliga medier.Frågan om tidningen 8 sidor är förstås en känslig fråga, men jag menar att regeringsförslaget ger en långsiktig stabilitet och en tryggare ekonomi än . Dessutom ges goda förutsättningar för att ytterligare utveckla tidningen. Jag menar att man med den kunskap som redan finns hos myndigheten mycket väl kan vidareutveckla 8 sidor när det exempelvis gäller olika typer av digital tillgänglighet. Vi har i utskottet hört såväl chefen för stiftelsen som generaldirektören. Vid dessa träffar skingrades i alla fall alla orosmoln som jag möjligen hade kring frågan. Det är mot bakgrund av detta som vi i majoriteten menar att regeringsförslaget är väl underbyggt och borde klubbas igenom.Det finns också en tidsfaktor att ta hänsyn till. Målet har varit att läsarna av 8 sidor egentligen inte ska behöva märka av någonting, när det gäller huvudman, vid övergången vid årsskiftet.Det som föreslås av Socialdemokraterna, är att man ska utreda om public service-verksamheten, det vill säga radio och tv i allmänhetens tjänst, kan vara bättre skickad att hantera denna publikation.Jag har för egen del en del invändningar mot detta. Jag noterar att man skriver att den här utredningen ska göras skyndsamt. Men det låter sig inte göras. Det här kommer att förhala och fördröja möjligheten att hitta en bra lösning. Detta skulle kräva en mycket långtgående och omfattande utredning. Detta är nämligen, i så fall, ett jättestort avsteg från det uppdrag som public service-bolagen har . är de avgiftsfinansierade. Hur ska man då hantera 8 sidor?Det finns en annan viktig fråga, tycker jag, om man vill glänta på dörren för att public service dessutom ska ägna sig åt tryckta medier. Vad säger tidningsutgivarna? Jag kan berätta att de, med de svårigheter de har att brottas med , inte är roade av att den dörren öppnas.En intressant fråga till Socialdemokraterna är: Har ni över huvud taget haft någon dialog med den till er närstående A-Pressen och hört vad de tycker om förslaget att public service ska jobba med textbaserad journalistik?Ytterligare en fråga gäller licenssystemet. är licenssystemet för radio och tv under press och ifrågasatt. Hur blir det med förtroendefrågan om även 8 sidor skulle ingå i det uppdraget, även om man hittar särlösningar för finansiering?Det är, som sagt, mycket som står på spel. Jag tycker att det vore olyckligt att inte godta Alliansens förslag.Jag yrkar bifall till utskottets förslag med undantag för punkt 3. Jag vill inleda med ett citat av förra årets nobelpristagare har jag inte haft en enda dag då jag inte behövt tänka på andras behov. Detta betyder att skrivandet har fått anpassa sig till det.Jag tycker att det passar att inleda med det citatet när det gäller betänkandet Lättare att läsa.Vi talar om statens insatser för lättläst. Vi talar om de förändringar som alliansregeringen valt att gå fram med, som innebär att statens stöd till nyhetsinformation och litteratur ska avvecklas.Det finns en historia om detta som börjar någonstans, och det finns många årtal.År 1968 startade arbetet med lättlästa böcker som ett experiment vid Skolöverstyrelsen.År 1984 fick den statliga taltidningskommittén i uppdrag att utreda hur nyhetsförmedling till begåvningshandikappade och vissa andra lässvaga skulle kunna ske.År 1984 gavs det första numret av tidningen 8 sidor ut på försök. beslöt man att den skulle fortsätta permanent. bildades av för att ta hand om utgivningen. Regeringen fastställde stadgarna och utsåg styrelsen.Så fortsätter det. började läsombudsverksamhet på försök i några kommuner. Då startade man också Lättläst-tjänsten, som bearbetar samhällsinformation till lättläst svenska och ordnar kurser i att skriva lättläst.År 2006 startar ett tvärvetenskapligt forskningsnätverk. finns också ett vetenskapligt råd knutet till 2007 fick ett särskilt uppdrag att ge ut material för skolan. började Läskraft, ett landsomfattande projekt för att få anhöriga och andra att läsa tillsammans med personer med demens. Detta var nedslag i historien fram till det som finns och som regeringen vill förändra.Inom finns 8 sidor - en nyhetstidning. Jag har tagit med mig ett exemplar av tidningen här i talarstolen. Jag tror att de flesta har stött på tidningen. Den används i skolor och på många andra ställen. Det är alltså fråga om nyhetsjournalistik.Lättlästförlaget producerar lättlästa böcker för unga och vuxna. får i uppdrag att göra lättlästa bearbetningar av olika slags information och att utbilda personer i att skriva lättläst. har läsombud, som ska inspirera till högläsning bland äldre och personer med funktionsnedsättningar. Vidare finns Lärarrummet för lättläst, som håller lektioner för och ger ut handledningar för pedagoger som använder lättlästa texter i undervisningen. Vidare finns en bibliotekswebb, som ska ge inspiration till bibliotek som vill nå ut till lässvaga och läsovana målgrupper.Just nu har engagerat sig i att det är valrörelseår. Man har lanserat en sajt som heter Alla Väljare, och man producerar valmaterial. Det är otroligt viktigt för demokratin att vi känner till att detta fungerar, pågår och utvecklas.I oktober 2013 publicerade PIAAC en undersökning. Jag kan tyvärr inte läsa ut förkortningen riktigt eftersom jag inte har kunskap om exakt vad den står för. Det är en brist, kan jag erkänna. Det är en internationell studie som handlar om läsfärdighet bland den vuxna befolkningen . Man jämför ett tjugotal länder. Det går att följa och se resultaten. Undersökningen visar att av den vuxna befolkningen i , ca 800 000 personer, har en så låg läsförmåga att de enbart kan tillgodogöra sig mycket enkla texter. Undersökningen visar också på ett klart samband mellan låg läsförmåga och lågt deltagande i arbetsmarknad och samhällsliv.Det råder, herr talman, inget tvivel om att de politiska beslut som vi fattar i kammaren kommer att påverka alla människorna och ännu fler.Miljöpartiet har väckt en motion med anledning av regeringens förslag om att lägga ned . Vi tycker att propositionen bör avslås. Vi säger i vår motion att det viktigaste, självklart, är att tillgången till lättläst text är av god kvalitet och att en oberoende utgivning av nyheter på lättläst svenska kan garanteras.Vi tror att Myndigheten för tillgängliga medier skulle kunna överta verksamheten, som nämns i propositionen. Vi kan se att det finns vissa fördelar. Men vi ser ändå inte en tydlig, tillräcklig anledning att förändra den verksamhet som är . Det är en väl fungerande verksamhet, och det är en ståndpunkt som stöds av flera remissinstanser, däribland Tidningsutgivarna, , , det vill säga , unga och vuxna med utvecklingsstörning, samt har i sitt remissvar över förslaget som finns i den utredning som ligger till grund för propositionen konstaterat att kostnadsberäkningarna i utredningen är bristfälliga. Verket menar att det inte går att bedöma de ekonomiska konsekvenserna för staten om förslaget genomförs. Därmed faller den grund som propositionen vilar på, nämligen att det finns ekonomiska orsaker till att verksamheten måste upptas i Myndigheten för tillgängliga medier och att måste läggas ned. Argumentationen är inte tillräcklig för att det ska vara möjligt att ta ställning till om det är lämpligt att omorganisera en väl fungerande verksamhet. Tyvärr nämns inte remissvar i propositionen.Vi i säger nej till förslaget från regeringen om att Myndigheten för tillgängliga medier ska stödja utgivningen och distributionen av den oberoende lättlästa nyhetstidningen 8 sidor. En nyhetstidning är en nyhetstidning, även om den görs lättläst. Det är en publicistisk produkt, och den kräver journalistik. Detta verkar regeringen ha totalt missat, och regeringspartierna, , , föreslår att just tidningen ska upphandlas.Vi i har föreslagit att i så fall utreda framtiden för tidningen 8 sidor med möjlighet för public service-företagen att överta ansvaret. Den allvarligaste delen i regeringens proposition handlar om hanteringen av nyhetstidningen 8 sidor - den tidning jag tidigare visade för er här i talarstolen och som jag nu visar upp för er igen. Regeringen har kommit fram till att tidningen kan underordnas Myndigheten för tillgängliga medier.Vem som ska producera tidningen är egentligen oklart. Regeringen anser att tidningen 8 sidor, som ges ut av , har hög kvalitet och i många avseenden får anses vara världsledande på området lättläst nyhetsinformation. Regeringen säger att tidningen får anses vara världsledande. Trots det vill man föreslå förändringar, och de är otydliga.Vi i anser inte att förslaget i propositionen är en bra väg framåt. En fri och oberoende press är en förutsättning för en väl fungerande demokrati. 8 sidor riktar sig till en målgrupp med mycket begränsat utbud att välja bland. Därför är det extra viktigt att nyhetsförmedlingen fortsätter att vara fri och oberoende. Vi anser att om förslaget i propositionen genomförs är det avgörande att utreda framtiden för tidningen 8 sidor med möjlighet till ett tydligare public service-uppdrag.Det är nu viktigt att mitt yrkande blir korrekt här i talarstolen. Det finns en reservation som jag vill yrka bifall till, nämligen reservation 1. Som vi har hört av tidigare talare har av alla människor i svårt att förstå skriven eller talad text. Orsakerna kan vara många. Det kan bero på syn- eller hörselnedsättning, utvecklingsstörning, dyslexi med mera.Alla människor har rätt, eller borde ha rätt, att få tillgång till information, nyheter och upplevelser av litteratur oavsett funktionsnedsättning. Det var den växande insikten om detta som bidrog till att stiftelsen startades med bland annat uppdraget att utveckla en nyhetsförmedling på lätt svenska och stödja utgivning av lättlästa böcker.Det är ingen enkel uppgift att skriva lätt svenska. Det kräver stor kunskap om vilka lässvårigheter som kan finnas och hur människor av olika anledning kan missförstå ords betydelse och sammanhang. Det är inte så enkelt som att bara byta ut svåra ord mot lätta eller att skriva lite kortare meningar. En person som skriver lättförståelig svenska måste ha mycket väl utvecklad språklig förmåga och dessutom god kunskap om olika svårigheter att förstå skriven eller talad har utvecklat en god kompetens , och tidningen 8 sidor har uppenbarligen utvecklat en stor skicklighet i att förmedla seriösa nyheter om aktuella händelser i och världen.På senare år har förutom stiftelsen för tillgängliga medier kommit till. Denna myndighet har fått nya uppdrag att tillsammans med bland annat bibliotek tillgodose behovet av litteratur för människor med synnedsättning och andra läsnedsättningar.Hos myndigheten finns en och taktil läsning, . Det finns också ett särskilt beslutsorgan för radio och kassettidningar och andra taltidningar, Taltidningsnämnden.En stor och viktig del i myndighetens arbete utgörs av forskning och utveckling av ny teknik för läsning och produktion av litteratur. Ett särskilt uppdrag är att ge studerande på högskola tillgång till anpassad studielitteratur.Myndigheten för tillgängliga medier har en viktig roll i det tekniska utvecklingsarbetet av tillgängliga medier och samarbetar också nära med många systerbibliotek runt om i världen.Regeringen har efter en utredning kommit fram till att myndigheten bör bli ett nationellt kunskapscenter för tillgängliga medier där lättläst svenska är en tung och viktig del. Tanken är verkligen inte att riva ned eller försvaga det som har byggt upp. Nej, tanken är att ansvaret för samhällets insatser för lättläst bör ligga hos en myndighet, att myndigheten ska utveckla en bred kompetens om lättillgänglighet och att de olika sakkunskaperna ska samverka och stödja varandra. Till exempel ska läsombuden vara kvar i den nya organisationen.Utgångspunkten och målsättningen ska vara att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga.Myndigheten för tillgängliga medier bör också ansvara för utgivning och distribution av lättläst litteratur om behoven inte kan tillgodoses på den kommersiella marknaden.Det är viktigt att utveckla ett kunskapscenter som har ambitionen att inkludera hela området tillgängliga medier. Det erfarenhetsutbyte som möjliggörs i och med att kunskapscentret omfattar alla tillgängliga medier borde bidra till att utveckla och höja kvaliteten på det lättlästa materialet.Fru talman!