bet · H101MJU17 · 2014-05-13 00:00:00 — 2013/14:MJU17 Landsbygdspolitik Miljö- och jordbruksutskottets betänkande I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2013/14:158 om det svenska landsbygdsprogrammet 2007–2013 och en motion som har väckts med anledning av skrivelsen. Vidare behandlas 22 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om landsbygdspolitik. Motionerna gäller bl.a. de gröna näringarnas arbete med att utveckla varumärken, betesresursinventering, slakt, förvaltning av gemensamma resurser och rennäringsfrågor. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? (RiR 2013:13). har i rapporten granskat om regeringen och berörda myndigheter på ett effektivt sätt har verkat för att nå målen för EU:s landsbygdspolitik. Regeringen instämmer i flera av iakttagelser. För andra gör regeringen en annan bedömning eller kommer att redovisa sitt ställningstagande i den skrivelse om partnerskapsöverenskommelsen som kommer att redovisas senare i vår. Utskottet konstaterar att regeringen i det arbete som bedrivs med att utforma ett landsbygdsprogram för perioden –2020 på olika sätt kommer att beakta iakttagelser. Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen, till utskottets tidigare ställningstaganden och pågående arbete som rör de väckta motionsförslagen. I betänkandet finns sex reservationer (S, MP, SD, V) och fyra särskilda yttranden (S, MP, SD, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter m.m. 2013/14:MJ12 av m.fl. (S). Reservation 1 (S) De gröna näringarnas arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 29. Reservation 2 (S, SD) 2013/14:MJ206 av (SD). Reservation 3 (SD) Förvaltning av gemensamma resurser 2013/14:MJ515 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 4 (MP, V) 2013/14:MJ251 av (M). Reservation 5 (SD) 2013/14:MJ202 av (SD), 2013/14:MJ203 av (SD), 2013/14:MJ212 av (SD) och 2013/14:MJ215 av (SD). Reservation 6 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2013/14:158 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (M), (KD), (SD), (V), (S), (M), (S) och (MP). Ärendet och dess beredning har i rapporten – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? (RiR 2013:13) granskat om regeringen och berörda myndigheter på ett effektivt sätt har verkat för att målen för EU:s landsbygdspolitik har uppnåtts vid genomförandet av det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2013. Rapporten finns i bilagan. överlämnade rapporten till regeringen . Granskningen fokuserar på målen för det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2013 och om de behov som finns på landsbygden har styrt fördelningen av de finansiella medel som avsatts för genomförandet av programmet. Underlagsmaterialet för granskningen har utgjorts av EU:s lagstiftning och riktlinjer om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, svenska författningar som styr genomförandet av det svenska programmet, regeringens budgetpropositioner för perioden –2013 och några statliga utredningar. Ett stort antal rapporter, skrivelser och beslut från , länsstyrelsernas genomförandestrategier och underlag från andra myndigheter har också använts som material vid granskningen. Slutligen har intervjuer med främst tjänstemän på myndigheter legat till grund för slutsatser. Sedan inträdet i Europeiska gemenskapen omfattas av den gemensamma jordbrukspolitiken. Målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, som de är formulerade i fördraget, är desamma som de som lades fast . Kortfattat uttryckt är målen att höja produktiviteten inom jordbruket, att jordbruksbefolkningen ska tillförsäkras en skälig levnadsstandard, att marknaderna ska stabiliseras, att försörjningen ska tryggas och att konsumenterna ska tillförsäkras tillgång till varor till skäliga priser. kan EU:s gemensamma jordbrukspolitik bäst beskrivas som bestående av två pelare. Den första pelaren reglerar styrning av den inre marknaden och de direkta inkomststöden till jordbruket. Den andra pelaren innehåller landsbygdspolitiken, vars syfte är att komplettera, stödja och bidra till att nå fördragets mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Över tid har insatserna i pelare två fått allt större betydelse. Tre övergripande mål har lagts fast för landsbygdspolitiken. Målet för axel ett är att förbättra konkurrenskraften inom jord- och skogsbruket. Axel två har som mål att förbättra miljön och landskapet. Att stärka livskvaliteten på landsbygden och diversifieringen av landsbygdens ekonomi är ändamålet med axel tre. Axel fyra avser en tillämpning av Leadermetoden med syfte att ta till vara lokalt engagemang och lokal kunskap och vara ett led i att stödja genomförandet av de övriga tre axlarna. Gemenskapens ekonomiska bidrag ska för respektive axel vara minst den procentsats som anges i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Enligt ovan nämnda förordning ska varje medlemsland utarbeta en nationell strategi och ett nationellt eller flera regionala landsbygdsprogram. I förordningen finns också regler för programmets innehåll, ekonomiska förvaltning, övervakning, kontroller och utvärdering m.m. Medlemslandets landsbygdsprogram godkänns av kommissionen efter omröstning bland övriga medlemsländer. Det svenska landsbygdsprogrammet godkändes . Ett antal programändringar har därefter genomförts. Vissa av dessa har berört mindre frågor medan andra omfattar större ändringar. Särskilt programändringen som genomfördes innebar en större ändring av programmet då den innefattade genomförandet av den s.k. hälsokontrollen som bl.a. innebar överföring av medel från pelare ett till pelare två. Ändamålet med överföringen var att möta ett antal utmaningar som är gemensamma för unionen, särskilt inom klimat- och miljöområdena. Programändringarna har godkänts av kommissionen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten – från jordbruksstöd till landsbygdsstöd? (RiR 2013:13). har i rapporten granskat om regeringen och berörda myndigheter på ett effektivt sätt har verkat för att nå målen för EU:s landsbygdspolitik. Regeringen instämmer i flera av iakttagelser. För andra gör regeringen en annan bedömning eller kommer att redovisa sitt ställningstagande i den skrivelse om partnerskapsöverenskommelsen som kommer att redovisas senare i vår. I det arbete som bedrivs med att utforma ett landsbygdsprogram för perioden –2020 kommer regeringen på olika sätt att beakta iakttagelser. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter (S) och om arbetet inom de gröna näringarna (S). Jämför reservationerna 1 (S) och 2 (S, SD). Regeringen instämmer i iakttagelser när det gäller miljöersättningarna och att en omläggning av åtgärderna så att ersättningsgrunden i stället blir den miljönytta som uppnås skulle ge större miljöeffekt per krona. Att undersöka alternativ till en betalning för kostnader och inkomstbortfall utifrån ett landskapsperspektiv kan vara intressant och är också något som pågår. Regeringen är av uppfattningen att det alltid är bra att rikta ersättningarna mot de effekter man vill nå. innebär mer detaljerade regler och ökad administration också ökade kostnader medan nyttan av mer komplicerade regler inte är känd. En annan viktig faktor för att nå framgång i åtgärderna är acceptansen bland utförarna, dvs. i det här fallet brukarna av marken. utmaning är att behålla ett aktivt brukande av jordbruksmark som är en förutsättning för att bevara och upprätthålla den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. Regeringen instämmer i iakttagelser när det gäller betydelsen av att tillvarata expertkompetens från hela statsförvaltningen men menar att arbetssättet har förbättrats sedan programmet för perioden –2013 togs fram. I arbetet med det nya programmet för perioden –2020 ingår att en partnerskapsöverenskommelse ska tas fram, vilket säkerställer ett stort utbyte av expertkompetens från hela statsförvaltningen. Partnerskapsöverenskommelsen är en överenskommelse mellan och ska beskriva prioriteringar för perioden –2020. Det är regeringens ambition att under genomförandet av landsbygdsprogrammet 2014–2020 verka för att främja ett tvärsektoriellt samarbete mellan relevanta myndigheter, för att i högre grad kunna uppnå programmets mål och syften. Ett av de viktigaste syftena med landsbygdsprogrammet är att betala för kollektiva nyttigheter. Det inkluderar att bidra till att uppfylla flera av de miljökvalitetsmål som beslutat. Eftersom miljöeffekter på landsbygden och bidrag till att uppfylla miljökvalitetsmålen är viktiga målsättningar med programmet anser regeringen att det är rätt att ersättningen går till dem som utför miljötjänsterna, främst lantbruksföretag. Att ersättningen betalas ut till dem som genomfört åtgärden, i detta sammanhang huvudsakligen jordbrukare, innebär inte att ersättningen är att betrakta som ett traditionellt jordbruksstöd utan som en ersättning för utfört arbete. Gårdsstödet inom pelare ett är däremot ett inkomststöd som syftar till att ge jordbrukarna en ekonomisk grundtrygghet, medan ersättningsgrunden i pelare två är kostnader för nedlagt arbete, minskade intäkter etc. Lantbruksföretagen, speciellt företag med djur, har betydelse både för sysselsättningen och den biologiska mångfalden och för att hålla landskapet öppet, inte minst i skogsbygder där jordbruksmarker hotas av igenväxning, vilket påverkar kulturmiljöerna och minskar landsbygdens attraktivitet för boende, turism och besöksnäringar. Enligt för ett kommande program kommer det även fortsättningsvis att vara möjligt att stödja andra landsbygdsföretag än lantbruk. ska inte alla landsbygdens frågor hanteras av landsbygdsprogrammet. Landsbygdsprogrammet riktar sig t.ex. i större utsträckning mot mindre företag, såsom mikroföretag, medan regionalfonden arbetar med större företag utanför lantbrukssektorn. När det gäller behovet av att precisera målen för myndigheternas arbete med programmet anförs att regeringen har en dialog med myndigheterna i dessa frågor. Regeringen undersöker hur ansvarsfördelningen mellan myndigheterna kan förtydligas. I detta arbete har bl.a. kontakter tagits med andra medlemsländer för att utbyta erfarenheter. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ12 av m.fl. (S) bör regeringen ge i uppdrag att analysera landsbygdsprogrammets jobbskapande effekter i samverkan med näringens representanter och föreslå ändringar i programmet för att öka dessa effekter. Landsbygdsprogrammet bör moderniseras genom att fokusera på jobben och utveckla landsbygdens näringsliv. Det kan handla om att stödja utbyggnaden av grundläggande service, t.ex. dagligvaruhandel och bensinmackar, att ge ett särskilt stöd till utbyggnaden av bredband, att bistå innovationer på landsbygden eller att stödja ett ambitiöst ekologiskt jordbruk. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 29 bör de gröna näringarnas arbete med att utveckla varumärken, produkter och identitet stimuleras. Motionärerna vill skapa en organisation med arbetsnamnet Svensk mat och bjuda in intresseorganisationer och näringslivet att delta som delägare. Syftet är en samordnad kraftsamling för att ge stöd och stimulans till effektivisering och utveckling och lansering av varumärken som har svensk livsmedelsproduktion som råvara. Som framgår av skrivelsen kommer regeringen i det arbete som bedrivs med att utforma ett landsbygdsprogram för perioden –2020 på olika sätt att beakta de synpunkter och iakttagelser som har framförts. Det gäller inte bara iakttagelser utan också vad som har framhållits som möjligheter till förbättringar av halvtidsutvärderaren för landsbygdsprogrammet för perioden –2013, slututvärderingen av programmet för perioden –2006 och rapporten från om uppföljning av vissa frågor inom landsbygdsprogrammet (2012/13:RFR4). Med anledning av Europeiska revisionsrättens kritik beslutade Europeiska kommissionen att en översyn av områden med naturliga och särskilda begränsningar ska göras. Regeringen har därför gett ett uppdrag till att medverka i genomförandet av denna översyn. I uppdraget ingår även att beakta behov av ändringar i det nationella stödet i norra . De analyser som görs inom ramen för uppdraget ska även omfatta behovet och eventuella utformningar av ersättning till vallodling. Regeringen har också initierat en studie vid som kommer att påbörjas . Studien kommer att behandla möjligheterna till betalningar för miljönytta och kollektivt agerande. Det senare innebär att brukarna går samman och genomför åtgärder på landskapsnivå, vilket genererar högre miljönytta än om brukarna agerar enskilt. Inom projektet av den gemensamma jordbrukspolitiken, som är ett samarbetsprojekt mellan , och kommer en studie att påbörjas om de Världshandelsorganisationsrättsliga förutsättningarna för att betala för miljönytta i stället för kostnader och inkomstbortfall. Regeringen redovisar vidare att ett sekretariat för utvärdering av landsbygdsprogrammet har upprättats vid . Sekretariatet kommer att ansvara för samordning och kontinuitet av den löpande utvärderingen av programmet, vilket bör hantera flera av de iakttagelser som framfört i sin skrivelse. I regeringens skrivelse 2013/14:218 Partnerskapsöverenskommelsen har regeringen i samverkan med berörda aktörer på nationell, regional och lokal nivå tagit fram en partnerskapsöverenskommelse för EU:s struktur- och investeringsfonder i , dvs. Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, för programperioden –2020. Partnerskapsöverenskommelsen lägger grunden till förbättrad samordning mellan de fyra fonderna och undviker överlappning dem emellan, i syfte att nå ett mer effektivt programgenomförande och ett sammantaget bättre utfall av insatserna. I skrivelsen redovisar regeringen bakgrunden till partnerskapsöverenskommelsen och de övergripande svenska prioriteringarna för att uppfylla syftena med partnerskapsöverenskommelsen och uppnå målsättningarna i 2020-strategin. prioriteringar är att främja konkurrenskraft, kunskap och innovation, ett hållbart och effektivt nyttjande av resurser för en hållbar tillväxt och att öka sysselsättningen, främja anställbarhet och förbättra tillgängligheten till arbetsmarknaden. Sammantaget handlar det om (regionalfonden 16, socialfonden 13 och landsbygdsprogrammet 36) för prioriteringar som har som främsta syfte att bidra till att uppnå 2020-målen och stärka EU:s och konkurrenskraft. Partnerskapsöverenskommelsen omfattar både landsbygdsprogrammet, regionalfondsprogrammen, socialfondsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet. Utskottet föreslår att motion 2013/14:MJ12 (S) lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet. Landsbygdsprogrammet 2014–2020 Enligt Landsbygdsdepartementet kommer det svenska landsbygdsprogrammet för perioden –2020 vid programstarten att ha en total budget på ca för hela programperioden. Av dessa medel kommer från EU:s budget, från statsbudgeten och resterande medel från andra offentliga finansieringskällor, främst kommuner. Budgeten på sammanlagt ska fördelas mellan ett flertal ersättningsformer. Flera åtgärder bidrar på olika sätt till målsättningarna inom konkurrenskraft, jobb, miljö och djurvälfärd. Sammanlagt omfattar åtgärder för jordbrukets konkurrenskraft och miljö- och djurvälfärd ca . Den huvudsakliga målgruppen är jordbruksföretag eller grupper av jordbruksföretag. Vissa av ersättningarna kan dock även sökas av andra företag. Regeringen kommer att fatta det formella beslutet att överlämna förslaget till nytt landsbygdsprogram för perioden –2020 till . Därefter har kommissionen på sig att granska och godkänna programmet. I förslaget till Landsbygdsprogram för 2014–2020 som publicerade för samråd och miljöbedömning redovisas att insatser som genomförs inom åtgärderna kunskapsöverföring och informationsinsatser och rådgivningstjänster, företagslednings- och avbytartjänster inom jordbruket prioriteras. En prioritering syftar till att förbättra jordbruksföretagens livskraft och konkurrenskraften inom alla typer av jordbruk i alla regioner och främja innovativ jordbruksteknik och hållbart skogsbruk. En annan prioritering syftar till att återställa, bevara och förstärka den biologiska mångfalden, inklusive Natura 2000-områden, i områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar och jordbruk med höga naturvärden samt de europeiska landskapens karaktär. Enligt förslaget är fungerande innovationssystem betydelsefulla för att landsbygdens verksamheter ska kunna stärkas och för att bättre metoder för att möta miljö- och klimatutmaningarna ska kunna utvecklas. Det europeiska innovationspartnerskapet (EIP) ger möjligheter att möta detta behov och en bred satsning kommer att genomföras. Detta bidrar till uppfylla 2020:s mål om sysselsättning, forskning och innovation samt klimat och energi. En jämnare fördelning mellan kvinnor och män ska eftersträvas inom dessa stöd, vilket kommer att följas upp. Den genomförda behovsanalysen föranleder ett brett perspektiv för att stärka konkurrenskraften inom det svenska lantbruket, och detta kommer att beaktas i programmets genomförande. Genom att stimulera lantbrukets konkurrenskraft uppnås indirekt ett hållbart miljö- och klimatarbete och att landsbygden utvecklas. Detta kopplar även till 2020:s mål om sysselsättning, forskning och innovation samt klimat och energi. En jämnare fördelning mellan kvinnor och män ska eftersträvas inom dessa stöd, vilket kommer att följas upp. För att fler unga ska kunna komma in i lantbruket kommer insatser enligt förslaget att göras dels inom ramen för gårdsstödet, dels inom landsbygdsprogrammet. Inom landsbygdsprogrammet gäller insatserna jordbruks-, rennärings- och trädgårdsföretagande, vilket kopplar till 2020:s mål om sysselsättning. Ett gott djurskydd är högt politiskt prioriterat i varför de svenska djurskyddsreglerna i många fall är mer långtgående än EU:s lagstiftning. Även ett gott smittskydd är högt prioriterat. Den svenska ambitionen innebär ett proaktivt och offensivt arbete, vilket i programmet främst tar sig formen av icke produktiva djurvälfärdsinvesteringar, djurvälfärdsersättningar och kompetensutveckling. I stor utsträckning hanteras behovet för svenska producenter av att nå nya marknader bäst av marknaden själv och det finns därför inte behov av breda insatser på detta område inom landsbygdsprogrammet. Enligt SWOT-analysen kan dock vissa insatser behövas både övergripande för livsmedelsproduktionen och mer specifikt inom animalieproduktionen samt på energiområdet. Detta arbete kopplar till 2020:s mål om sysselsättning, innovation, energi och klimat. Insatser för att stärka produktionen av kollektiva nyttigheter och att minimera jordbrukets negativa miljöpåverkan är centrala i programmet. höga miljöambition tillsammans med de identifierade behoven för att nå miljömålen medför att den prioritering som syftar till att återställa, bevara och förstärka den biologiska mångfalden är högst rankad inom landsbygdsprogrammet. Detta behov är kopplat till ett fortsatt ambitiöst arbete för att nå de svenska miljömålen Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Detaljerade mål framgår av indikatorplanen. Många av programmets övriga insatser bidrar indirekt till att säkerställa produktionen av kollektiva nyttigheter. Vidare är det enligt förslaget viktigt att vattenmiljöer skyddas genom en fortsatt minskning av utsläpp av övergödande ämnen och bekämpningsmedel till vattendrag, sjöar och hav där är särskilt utsatt. Landsbygdsprogrammet ska enligt Landsbygdsdepartementet bidra till lönsamma och livskraftiga företag, aktiva bönder som ger oss öppna marker med betande djur och en modern landsbygd. Genomförandet av landsbygdsprogrammet kommer att baseras på regionala handlingsplaner. Handlingsplanerna ska utarbetas i ett brett regionalt partnerskap för att säkerställa förankring och engagemang på regional nivå. Arbetet med lokal utveckling kommer att breddas genom att även socialfond, regionalfond och havs- och fiskerifond involveras. Schablonersättningar föreslås för vissa åtgärder, vilket förenklar administrationen för stödsökande, framför allt inom mindre projekt. Genom den s.k. partnerskapsöverenskommelsen stärks samverkan mellan EU:s fonder. En fondsamverkansgrupp för myndigheter (, och ) med ansvar för olika former av insatser inrättas med syfte att bidra till ökad samordning och samverkan mellan fonderna inom en rad områden, t.ex. administration, förenklingsarbete, uppföljning, erfarenhetsutbyte och lärande samt kunskaps- och informationsspridning. Ett utvärderingssekretariat har inrättats vid för att samordna datainsamling, uppföljning och upphandling av utvärderingar för att stärka kvaliteten i utvärderingsarbetet. Arbetet med elektroniska ansökningar och övrigt it-stöd vidareutvecklas för att förenkla för stödsökande och stärka kvaliteten i ansökningarna. Utskottet har tidigare redovisat att regeringens vision – det nya matlandet (matlandet) kommer att fortsätta även 2014 (bet. 2013/14:MJU2). Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i och därigenom skapa fler arbetstillfällen. Inom ramen för visionen vidtas konkreta åtgärder inom de fem fokusområdena. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion, livsmedelsförädling och gastronomi med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur, och det kan skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Bonden är navet på landsbygden kring vilket många andra verksamheter byggs upp. Även livsmedelsindustrin är viktig för jobben på landsbygden och i småorterna. Det är den fjärde största industrisektorn i sett till antalet sysselsatta. Industrin finns över hela landet och är därmed viktig för Småortssveriges sysselsättning och tillväxt. Den svenska livsmedelsexporten av bl.a. förädlade livsmedel ökar kontinuerligt. Detta gynnar i sin tur det svenska jordbruket eftersom av det som livsmedelsföretagen förädlar består av svensk jordbruksråvara. Intresset för hållbart producerad mat ökar bland konsumenter såväl i som i många andra länder som producenter och handel ser nya marknadsmöjligheter i denna trend. Det svenska jordbruket producerar mat på ett hållbart sätt med hög miljöhänsyn, gott djurskydd och ett smittskydd i världsklass. Primärproduktionen av mat har också betydelse för livsmedelsindustrin och för landsbygdsutvecklingen. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning och därmed en av de viktigaste sektorerna för att det ska finnas jobb i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig tillväxtbransch som kan ge fler möjlighet till sysselsättning på landsbygden. Genom ett beslut fick en särskild utredare i uppdrag att utreda möjligheter för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion, dock inte primärt i form av ekonomiska stöd (dir. 2013:20). Tidsperspektivet i utredningen ska vara . Uppdraget består av två deluppdrag, nämligen att belysa konkurrenskraften i svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion och att ta fram förslag till strategi och åtgärder utanför skatteområdet för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas .