bet · H101MJU27 · 2014-06-11 00:00:00 — Utskottet noterar att berörda myndigheter i regleringsbreven har fått i uppgift att ta fram ett program för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens miljöeffekter för perioden –2019 med anledning av de kommande förändringarna av stöd och ersättningar till jordbruket. Uppdraget omfattar bl.a. analys av kostnadseffektivitet samt möjligheten att utveckla ekosystemtjänster och bidra till uppfyllandet av nationella miljökvalitetsmål. Ut- skottet bedömer att detta program i växande grad bör kunna ta hänsyn till värdet av ekosystemtjänster efter hand som de centrala myndigheterna får utökad kunskap om ekosystemtjänsters värde. När det gäller frågan om en inventering av betesresurserna skriver regeringen i propositionen att länsstyrelserna bör få vägledning om hur bättre hänsyn till ekosystemtjänster kan tas i arbetet gentemot kommuner och regionplaneorgan inom ramen för fysisk planering och handlingsplaner för grön infrastruktur. Vägledningen bör även omfatta hur det biologiska kulturarvet kan förvaltas så att viktiga natur- och kulturvärden består. Vägledningen bör ange ett klassificeringssystem till hjälp för att identifiera och kategorisera ekosystemtjänster. Syftet med vägledningen bör vara att visa hur ekosystemtjänster kan bidra till lokal och regional utveckling och bidra till att miljökvalitetsmålen nås. När det gäller arbetet för att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap vill utskottet framhålla att den parlamentariska Miljömålsberedningen (M 2010:04) har i uppdrag att lämna förslag till en strategi för att uppnå relevanta delar i de miljökvalitetsmål som är kopplade till en långsiktigt hållbar markanvändning. Strategin ska slutredovisas . I slutredovisningen avser Miljömålsberedningen att lämna förslag till hur en hållbar användning av jordbruksmark kan åstadkommas och vilka frågor som bör drivas inför beslut om EU:s gemensamma jordbrukspolitik efter 2020. Regeringen uppger i skrivelse 2013/14:145 Svenska miljömål visar vägen att förslaget kommer att utgöra en viktig utgångspunkt för de etappmål och åtgärder som regeringen beslutar om. I propositionen framhålls även att regeringen kommer att överväga en särskild strategi för en långsiktigt hållbar markanvändning efter att Miljömålsberedningen har lämnat sitt slutbetänkande. biologisk mångfald och ekosystemtjänster som presenteras i propositionen kan komma utgöra en delkomponent i en sådan strategi. Utskottet konstaterar att arbetet med att bevara den biologiska mångfalden i odlingslandskapet fortskrider. Med hänvisning till vad som har anförts ovan föreslår utskottet att motionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 58, 2013/14:MJ24 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:MJ26 (V) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utöver frågor om markanvändning innebär miljökvalitetsmålet Ett rikt od- lingslandskap också att de utrotningshotade svenska husdjursraserna och de traditionella kulturväxternas genetiska resurser är hållbart bevarade. bruksverket har, tillsammans med flera intresseorganisationer, tagit fram en nationell handlingsplan för en långsiktigt hållbar förvaltning av svenska hus- djursgenetiska resurser, som har sin bakgrund i en global överenskommelse om en sådan plan. ska Landsbygdsdepartementet leda en nationell kartläggning av den biologiska mångfalden inom mat och lantbruk. ska rapporteras till FAO inom ramen för redovisningen av statusen för värl- dens genetiska resurser för livsmedel och jordbruk (State of the World Biodi- versity Report). I propositionen redovisar regeringen att man avser att ge Havs- och vattenmyndigheten, , och ett uppdrag om myndighetssamverkan kring kartläggning och övervakning av genetisk mångfald hos vilda och domesticerade växter och Utskottet konstaterar att det arbete som efterfrågas i motionerna 2013/14:MJ24 (SD) yrkande 3 och 2013/14:MJ370 (SD) yrkande 3 pågår och föreslår med hänvisning till detta att motionsyrkandena lämnas utan vidare åt- Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) och om ändring i skogsvårdsförordningen (1993:1096). Vidare avslår motionsyrkanden (S, MP, V) om miljöhänsyn i skogsbruket. Jämför reservationerna 6 (MP, V), 7 (S, V), 8 (S) och 9 (MP). I propositionen bedömer regeringen att det är avgörande med frivilliga insatser för att de miljöpolitiska och skogspolitiska målen för skogsbruket ska kunna nås. Statligt finansierade insatser bör inriktas på att stimulera och uppmuntra frivilliga insatser, t.ex. genom rådgivning. För att förenkla användandet av alternativa avverkningsmetoder föreslår regeringen att möjligheten för att i det enskilda fallet meddela undantag från bestämmelsen om tillåtna avverkningsformer för att bevara och utveckla natur- eller kulturmiljövärden ersätts av ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om sådana undantag. Vidare bedömer regeringen att föreskrifter och allmänna råd om tillämpningen av återväxt- och avverkningsbestämmelserna i skogsvårdslagen bör ses över för att säkerställa att de inte försvårar eller förhindrar olika skogsskötselformer som en markägare har intresse av och som kan vara lämpliga i det enskilda fallet. När det gäller försöksverksamhet föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från skogsvårdslagens bestämmelser om återväxtåtgärder och tillåtna avverkningsformer för att möjliggöra sådan verksamhet. Vidare föreslår regeringen att vid tillsyn enligt skogsvårdslagen får meddela ett föreläggande eller förbud utan att först ha lämnat ett råd som inte följts. Regeringen menar även att bör upprätta en tillsynsplan för tillsynen enligt skogsvårdslagstiftningen. Regeringen föreslår att lagändringarna i skogsvårdslagen (1979:429) ska träda i kraft . Beslut om undantag som meddelat i särskilda fall ska dock fortsätta att gälla. Vidare föreslår regeringen att 34 a § skogsvårdsförordningen (1993:1096), som innehåller bestämmelser om vad en skogs- och miljöredovisning ska innehålla, ska upphävas av med verkan vid utgången av . Bestämmelsen meddelades med stöd av det bemyndigande som tidigare fanns i 14 a § skogsvårdslagen och bestämmelsen ska inte längre finnas kvar eftersom detta bemyndigande har upphört. Efter upphävandet av 14 a § skogsvårdslagen saknar dock regeringen möjlighet att meddela föreskrifter i ämnet. I motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 12 efterfrågas en översyn av skogsvårdslagstiftningen i syfte att miljömålen ska uppnås och åtaganden enligt art- och habitatdirektivet (direktiv /43) och År- huskonventionen ska fullföljas. Översynen bör analysera balansen mellan miljö- och produktionsmålet. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ25 av Ma- tilda Ernkrans m.fl. (S) yrkande 5 bör regeringen återkomma med ett förslag till ny skogsvårdsförordning med nya sanktionsmöjligheter vid allvarliga regelbrott. Förslaget bör innebära att om man uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnat oriktiga uppgifter som har betydelse för prövning eller tillsyn eller om man med uppsåt eller av oaktsamhet underlåter att vidta rimliga åtgärder för att förebygga körskador ska man kunna dömas till böter. En- ligt yrkande 6 i samma motion borde regeringen genomföra en kontrollstation 2018 för att analysera utvecklingen av miljöhänsynen i skogsbruket och uppfyllande av målen i den strategiska plan som har antagits inom ramen för FN:s konvention för biologisk mångfald. Om utvecklingen inte bedöms som tillfredsställande bör regeringen ta initiativ till ytterligare åtgärder. Enligt motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 13 bör sko- gens sociala värden definieras i skogsvårdslagen så att bestämmelser om hän- syn till sociala värden kan kopplas till begreppet. Enligt motionären spelar so- ciala värden en undanskymd roll i skogspolitiken. ion 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 5 framförs att regeringen bör återkomma med förslag på hur de sociala värdena i skogsvårdslagstift- ningen kan stärkas. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ25 av krans m.fl. (S) yrkande 7 behöver en framtida skogsstrategi, i form av det fö- reslagna nationella skogsprogrammet, innehålla förtydligad miljöhänsyn och bättre efterlevnad av denna hänsyn när det gäller den brukade skogen. bör kravet på hänsyn till skogens sociala värden tydliggöras. 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 18 påtalas att ett väl utformat skogsprogram skulle kunna leda till en givande process som för skogspolitiken Motionären varnar dock för att skogsprogrammet kan bli en undanflykt för att vänta med redan identifierade reformbehov. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) och om ändring i skogsvårdsförordningen (1993:1096). När det gäller frågan om miljöhänsyn i skogsbruket erinrar utskottet om att den gällande skogspolitiken utgår från att skogsbruket arbetar för att nå de skogspolitiska målen samt miljökvalitetsmål och berörda etappmål genom frihet under ansvar. Lagstiftningen uttrycker en lägstanivå för miljöhänsynen inom skogsbruket. Lägstanivån måste kompletteras med frivilliga insatser för att de skogspolitiska och miljöpolitiska målen ska kunna nås. Skogsbrukets frivilliga insatser är därmed en central del av politiken och har avgörande betydelse för att bevara den biologiska mångfalden i skogen och för att nå flera av miljökvalitetsmålen. Särskilt stor betydelse har de avsättningar av skogsmark som görs, bl.a. inom ramen för de marknadsdrivna internationella certifieringssystemen, men även genom att s.k. gröna skogsbruksplaner upprättas utanför certifieringssystemen. Regeringen uppger att mer än hälften av den skyddade arealen skogsmark nedanför gränsen för fjällnära skog är frivilliga avsättningar. Vid alla skogsbruksåtgärder ska hänsyn tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen genom bl.a. kvarlämnande av träd och trädsamlingar (30 § skogsvårdslagen). utvärderingar visar på brister i miljöhänsynen. Uppföljningarna visar dock att det inte är omfattningen av hänsyn som är för liten utan att den hänsyn som tas inte alltid är optimal för bevarande av biologisk mångfald. initierade därför 2011 en dialog om mål, lagkrav och metoder för uppföljning av miljöhänsyn – projektet om miljöhänsyn – där representanter från berörda myndigheter, skogsbruket och ideella organisationer har medverkat i ett flertal arbetsgrupper. redovisades beskrivande målbilder för hur god miljöhänsyn bör se ut. Dessa målbilder ska användas som ett gemensamt verktyg för god miljöhänsyn inom hela sektorn. I likhet med regeringen anser utskottet att projektet om miljöhänsyn är en viktig del i arbetet med att tydliggöra vad som är god miljöhänsyn och hur hänsynen bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar samt övriga berörda miljökvalitetsmål och etappmål. Utskottet konstaterar att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten verkar för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska nås samt hur resultaten från dialogen om miljöhänsyn, i form av mätmetoder och parametrar, har omsatts inom myndighetens hänsynsuppföljning och kommunicerats till skogsbruket. ska även redovisa resultaten av uppmätt miljöhänsyn i skogsbruket. Re- geringen uppger i propositionen att man avser att följa arbetet med målbilder, uppföljningssystem och genomförande i praktiken. Om resultatet visar att miljöhänsyn inte har nåtts avser regeringen att initiera en översyn i syfte att skapa bättre förutsättningar för ett hållbart skogsbruk. Utskottet anser att det är en grundförutsättning att skogsvårdslagstiftningens krav efterlevs i praktiken för att ett hållbart skogsbruk ska kunna uppnås. Utskottet välkomnar det arbete med förbättrad miljöhänsyn som pågår och föreslår med hänvisning till detta arbete ingen åtgärd med anledning av motionerna 2013/14:MJ25 (S) yrkandena 5 och 6 samt 2013/14:MJ27 (MP) yrkande 12. När det gäller frågan om skogens sociala värden vill utskottet inledningsvis påpeka att bemyndigandet i 30 § skogsvårdslagen, som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vid skötseln av skog, omfattar hänsyn till sociala värden. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att naturvårdens intressen i första hand handlar om rekreation, friluftsliv och i viss mån vetenskapliga ändamål. Det är alltså tydligt att naturvårdens intressen även omfattar sociala värden. Bestämmelsen behöver därför inte ändras för att förtydliga detta. För att ytterligare öka kunskapen om skogens sociala värden lämnade regeringen i regleringsbrevet ett uppdrag till om att bl.a. göra en sammanställning av kunskapsläget om skog och sociala värden. I uppdraget ingick att redovisa hur markägare i olika ägarkategorier och deras organisationer, kommuner samt andra relevanta organisationer arbetar med frågan, analysera behov av åtgärder från olika aktörer samt lämna förslag på eventuella åtgärder om kunskapsluckor rörande det offentliga åtagandet för skog och hur sociala värden identifieras. Dessutom skulle och gemensamt redovisa en analys av möjligheterna och behovet av att utöka naturvårdsavtalens användning till att även omfatta områden med sociala värden. Uppdraget redovisades till . Av redovisningen framgår att skogens sociala värden är något som många aktörer arbetar med, och har gjort . I regelverken inom de marknadsbaserade certifieringssystemen – som alla skogsbolag och många enskilda markägare är anslutna till – finns krav på hänsyn till sociala värden. I miljöpolicyer och andra styrdokument framgår hur företagen väljer att han- Rent konkret handlar det om att t.ex. tillgängliggöra skogen ge- nom att hålla vägar öppna, upplåta mark till vandringsleder, naturturismföre- tag och jakt samt genomföra samråd med närboende, arrendatorer eller andra grupper som påverkas av en planerad åtgärd. relsen bedömer att det är fullt möjligt att teckna naturvårdsavtal för områden med sociala värden. Regeringen uppger i propositionen att myndigheterna kommer att påbörja ett arbete med att teckna sådana naturvårdsavtal och att redovisningarna kan komma att ligga till grund för ytterligare insatser från re- När det gäller det föreslagna skogsprogrammet bedömer regeringen att bör utveckla ett nationellt skogsprogram som omfattar skogens eko- nomiska, sociala och miljömässiga värden så att skogen och dess värdekedja ytterligare bidrar till utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en växande Ett viktigt led i arbetet med ett nationellt skogs- program är att tillhandahålla forum och former för dialog och samverkan som kan ge en ökad samsyn om skogens roll i samhället och ger möjlighet att skapa en samlad långsiktig strategisk inriktning på skogens hållbara bruk och beva- Utskottet anser att ett nationellt skogsprogram bör bidra till att uppfylla skogspolitikens jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet, samt även förbättra förutsättningarna för att nå flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Le- vande skogar, Begränsad klimatpåverkan och Ett rikt växt- och djurliv, samt Utskottet menar att det nationella skogsprogrammet bör utformas så att det bidrar till att skapa en gemensam bild av skogens och skogsbrukets betydelse för ekonomi, miljö och människors behov av friluftsliv Utskottet kommer med intresse att följa programmets Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2013/14:MJ25 (S) yrkande 7, 2013/14:MJ27 (MP) yrkandena 13 och 18 samt 2013/14:MJ26 (V) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, MP, V) om miljömålen. Jämför reservationerna 10 (S, MP, V), 11 (V), 12 (S), 13 (MP, V), 14 (V), 15 (S, MP, V), 16 (MP, V) och 17 (S, MP, V). Enligt kommittémotion 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 1 borde regeringen besluta om ytterligare åtgärder i syfte att uppfylla miljömålen Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. För att klara miljömålen krävs ett betydligt mer aktivt åtgärdsinriktat arbete. På liknande sätt anförs i motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 1 att de åtgärder som aviseras i propositionen är otillräckliga för att de svenska miljömålen och internationella åtaganden ska nås. Enligt yrkande 2 i samma motion behövs ett mer intensivt nationellt arbete för att det internationella arbetet ska bli mer framgångsrikt. Det nationella arbetet gynnas av och bidrar till det internationella arbetet och till samarbetet inom EU. internationella arbete kan i längden inte vila på gamla lagrar. Avgörande för om vi ska kunna bevara den biologiska mångfalden i vår natur är att resurserna för detta ändamål ökas (yrkande 21). Staten måste avsätta tillräckliga resurser för reservatsbildning, biotopskydd och naturvårdsavtal för att kunna agera i de fall skogsägare inte själva vill bära kostnaden och spara skyddsvärda skogar som frivilliga avsättningar. Regeringen bör enligt kommittémotion 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 1 skyndsamt återkomma med etappmål för skydd av landområden, sötvattensområden och områden till som är i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. De nu gällande etappmålen är otillräckliga. Ett antal motioner behandlar miljökvalitetsmålet Levande skogar. Större arealer av den produktiva skogen behöver skyddas långsiktigt enligt motionerna 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 9, 2013/14:MJ506 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:MJ301 av m.fl. (V) yrkande 1. Det är i den produktiva skogen som flertalet av de hotade arterna finns, men trots detta är produktiv skog markant underrepresenterad när det gäller skydd. Regeringen bör återkomma med ett etappmål med utgångspunkten att av den produktiva skogen ska skyddas. I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 53 framhålls att kvaliteten på de skyddade områdena är central. Mål 11 i Nagoyaöverenskommelsen innebär att den landyta som skyddas ska vara ekologiskt representativ. borde skydda mer skog, särskilt skogsmark som inte är impediment eller skyddsskog, nedanför fjällnära områden för att uppfylla FN- konventionen om biologisk mångfald. Inom skogsbruket, liksom inom andra näringar, krävs enligt kommittémotion 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 4 ett tydligt regelverk för att värna de allmänna intressena. Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör ha ökat i omfattning till produktiv skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden nedanför gränsen för fjällnära skog till 2020 jämfört med . I kommittémotion 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 3 efterlyses att regeringen granskar de frivilliga avsättningarna så att de är transparenta, kontinuerliga och kvalitativa nog för att vara en del av uppfyllande av målen i den strategiska plan som parterna i FN:s konvention om biologisk mångfald har antagit. För en betydande andel av de hotade arterna i skogslandskapet är enligt motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 10 skydd av befintliga värdekärnor den viktigaste åtgärden. På kort sikt bör därför hög prioritet ges åt att bevara kvarvarande skogliga värdekärnor som saknar formellt områdesskydd. I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 48 begärs att regeringen presenterar åtgärder för att nå miljömålet Myllrande Tre miljoner hektar våtmarker har förstörts i genom mänskliga aktiviteter och målet är svårt att nå till 2020. Enligt motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 17 bör re- geringen driva att den kommande EU-lagstiftningen om invasiva främmande arter ska innebära ett generellt förbud mot avsiktlig utsättning av främmande arter och krav på tillståndsprövning av all införsel av främmande arter som kan befaras etablera sig i landet om de oavsiktligt kommer ut i naturen. mittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 71 begärs att regeringen tar fram en svensk handlingsplan för att förhindra introduktion av nya invasiva arter och för att bekämpa dem som redan finns i vår natur. Antalet främmande arter i har mer än fördubblats de senaste hundra åren, och många av dessa har en negativ inverkan på den biologiska mångfal- Bevarandet av den biologiska mångfalden är en hörnsten i miljöpolitiken. Bi- ologisk mångfald är en grundförutsättning för ekosystemens långsiktiga kapacitet att bidra till människors välbefinnande. Ekosystemtjänsterna är också en bas för samhällsekonomin och välfärden. De etappmål för biologisk mångfald och ekosystemtjänster som regeringen har beslutat utgör tillsammans med de insatser som beskrivs i propositionen regeringens samlade strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster till 2020. Utskottet bedömer att strategin kan komma att bidra till att nå flera av de svenska miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Strategin kan också komma att bidra till att nå målen i för biologisk mångfald till 2020 och målen i den strategiska plan för biologisk mångfald 2011–2020 som har antagits inom konventionen om biologisk mångfald. Regeringen menar att för att åstadkomma ett effektivt åtgärdsarbete som samlat leder till att mål på alla nivåer nås är det angeläget att arbeta integrerat med målen och de insatser som krävs och betrakta dem i ett sammanhang. Det är i det ljuset man ska se behovet av den samlade strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen vill också stärka kopplingarna till övriga delar av miljöpolitiken och andra politikområden, inte minst inom de ekonomiska och närings-, utvecklings- och kulturpolitiska områdena. För att öka helhetssynen på mark- och vattenanvändning och på så sätt uppnå ett effektivt åtgärdsarbete avser regeringen att tillsätta en särskild utredare med uppgift att utreda hur en förstärkt samordning kan uppnås i den statliga förvaltningen. Regeringens föresats är att även i fortsättningen ska ha en hög ambitionsnivå i arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster både internationellt och inom EU. Ekosystemtjänster bör spela en central roll i det fortsatta samarbetet för hållbar utveckling. Eftersom ekosystem i samspelar med ekosystem i andra länder och organismer rör sig naturligt över nationsgränser, behöver arbetet i samordnas med motsvarande processer i andra länder. Vad gäller budgetfrågor erinrar utskottet om att varje höst fattar beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena och om anslagsfördelningen inom respektive utgiftsområde. anvisade för arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster inom anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur (bet. 2013/14: MJU1 utg.omr. I budgetprocessen återkommer möjligheten för att ta ställning till fördelningen av resurser. Avslutningsvis noterar utskottet att regeringen har lagt ett antal uppdrag och direktiv i syfte att utveckla strategin om biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Regeringen uppger i propositionen att man avser att ta ställning till behovet av kompletteringar i den takt som dessa uppdrag redovisas och ny kunskap växer fram. Utskottet anser att den föreslagna strategin för biologisk mångfald och ekosystemtjänster är ett viktigt avstamp för ett fortsatt konkret åtgärdsarbete i syfte att nå såväl nationella som internationella miljömål. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet att motionerna 2013/14:MJ25 (S) yrkande 1 och 2013/14:MJ27 (MP) yrkandena 1, 2 och 21 kan lämnas utan vidare åtgärd. Regeringen anför i propositionen att ska leva upp till etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Målet innebär att av land- och sötvattensområden samt av områden bidrar till att uppfylla nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och vara förvaltade på ett effektivt och inkluderande sätt.