bet · H101TU13 · 2014-05-22 00:00:00 — 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 29, 35 och 45 samt 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2013/14:T268 av (SD) yrkande 1, 2013/14:T269 av och (båda C), 2013/14:T394 av (SD), 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:MJ332 av (M). Vi kan konstatera att transportsektorn är långt ifrån att nå både svenska och internationella klimatmål. Utsläpp från inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av totala klimatutsläpp, och av dessa står vägtrafiken för en dominerande del. Om ska nå sina klimatmål krävs därför stora insatser för att minska vägtrafikens koldioxidutsläpp. Vi måste tyvärr konstatera att utvecklingen går åt fel håll och att de förnybara bränslena har tappat mark i . Regeringen kommer allt längre bort från sitt eget mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. För att vända utvecklingen menar vi att det är nödvändigt med flera olika åtgärder som exempelvis ny teknik för ökad energieffektivitet och alternativa bränslen. Vi kan tyvärr konstatera att andelen fossilbränsledrivna bilar av nybilsförsäljningen uppgår till . Bland annat har försäljningen av personbilar som kan tankas med etanol (E85) minskat kraftigt, trots en mycket god infrastruktur för bränslet. Förbättrad infrastruktur för fordonsgas har inte heller lett till att försäljningen av personbilar som tankas på gas tagit fart. Vi anser att utvecklingen är olycklig, inte minst då stora resurser har avsatts för produktion och distribution av både E85 och fordonsgas. Vi anser att det är viktigt att se till att satsningarna inte går till spillo. Det kan vidare konstateras att trots att fler plug-in-hybrider och elbilar kommer ut på marknaden går försäljningen mycket trögt i . Vi menar att för ett genombrott behövs både förbättrade styrmedel och att infrastrukturen för laddning förbättras. Även antalet snabbladdningsstationer måste öka. Mot denna bakgrund menar vi att det bör tillsättas en utredning som tittar på lämpliga styrmedel för teknikstöd för förnybar energi som är tidsbegränsade men tillräckligt långvariga för att ge incitament till utveckling, med uppföljning och översyn med två till mellanrum. Vi anser också att det är dags att ta fram ett slutligt datum för när bilar som enbart går på fossila drivmedel ska sluta säljas. Då inte på egen hand kan utforma ett sådant förbud anser vi att frågan bör drivas på EU-nivå. Ett lämpligt slutår kan vara 2020. Vi anser även att ett särskilt mackstöd bör införas för att intensifiera utbyggnaden av infrastruktur för biogasfordon och laddinfrastruktur. Mot bakgrund av att biogasen är en begränsad resurs finns det goda skäl att fokusera dess användning till lokala fordonsflottor och tunga fordon. Det föreslagna mackstödet bör därför i första hand riktas till större stråk och till regioner som kan få en bra balans i utbud och efterfrågan på biogas. Vi vill i sammanhanget även framhålla att ett effektivt och billigt sätt att minska klimatpåverkan från vägtrafiken är att sänka hastigheterna. En sänkt hastighet sparar också liv och ökar kollektivtrafikens konkurrenskraft. Vi anser därför att bashastigheterna i tätort bör sänkas /h. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Främjande av en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T268 av (SD) yrkande 1 och 2013/14:T394 av (SD) samt 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:T269 av och (båda C), 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 20, 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 11, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 24, 27, 28 och 30, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 29, 35 och 45, 2013/14:MJ332 av (M) och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 13. Jag kan konstatera att utvecklingen av elbilar går fortare än någonsin, och om ska ligga i framkant som miljöland med framgångsrik och högkvalitativ forskning på området måste efterfrågan på elbilar öka. För att främja en sådan utveckling anser jag att elbilar tillfälligt bör få tillgång till bussfiler för att det ska bli mer lönsamt att ta sig runt. Jag anser också att infrastrukturen för elbilar måste bli bättre. Vidare menar jag att man bör lagstifta om att det på varje drivmedelspump bör finnas en varudeklaration om vad produkten innehåller samt ett jämförpris mellan olika drivmedel förslagsvis uttryckt i kronor per kWh. är det näst intill omöjligt att som konsument veta vad det drivmedel man tankar innehåller och i hur stora andelar. Olika biodrivmedel blandas in i drivmedel, men konsumenten blir sällan upplyst om hur mycket och hur det påverkar energiinnehållet och därmed kilometerpriset. Framför allt äldre bilar bör hanteras med försiktighet när det gäller tillsatser av etanol och biodiesel i bränslet. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Miljözoner, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 23 och 2013/14:T483 av (S). Det kan konstateras att kommuner har möjlighet att införa miljözoner som begränsar användningen av tunga lastbilar i områden med dålig luft. Däremot finns det ingen möjlighet att reglera användningen av personbilar och lätta lastbilar med höga hälsovådliga utsläpp, exempelvis fordon som saknar katalysator. Vi anser att en sådan möjlighet bör införas. Vi menar vidare att regeringen bör underlätta för kommunernas arbete med bilfria zoner genom att möjliggöra miljözoner där endast avgasfria och lågbullrande fordon tillåts. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Bilpooler, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 31, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 26 och 2013/14:T535 av och (båda S). Vi ser mycket positivt på att bilpoolerna ökar i popularitet i . Bilpooler kan vara ett betydelsefullt komplement till utveckling av bränslesnålare motorer, utbyggd kollektivtrafik osv. Bilpoolerna är särskilt attraktiva i storstäderna där det är ont om utrymme för parkeringsplatser. Det ger också möjlighet att till en rimlig kostnad kunna använda en nyare bil med hög säkerhet och god miljöprestanda. Det är en form av bilägande som möjliggör tillgång till bil när man verkligen behöver det som bäst, som man styr bort från en daglig användning. Vi kan dock se att det krävs vissa åtgärder för att skapa bättre möjligheter att stimulera bilpooler. Vi anser att kommuner bör ges möjlighet att reservera parkeringsplatser på gatumark för bilpooler. För att det ska vara möjligt krävs det dock bl.a. att man i trafikförordningen definierar vad en bilpool är. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Vinterdäck, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T523 av (SD) och 2013/14:T403 av och (båda M), 2013/14:T404 av och (båda M) och 2013/14:T458 av (M). Jag anser att dubbdäck ska vara tillåtna oavsett väglag fram till . är det inte tillåtet, med vissa undantag, att köra med dubbdäck efter . Jag menar att perioden den 15–är en mycket ostadig och opålitlig period när det gäller väglag. Den nya regeln sätter en extra press på bilägare att byta till sommardäck då det är stor risk för plötsliga väderomsvängningar vilket ökar risken för trafikolyckor och dödsfall. Jag vill även peka på att många som bor på landsbygden kör i svåra vinterförhållanden där dubbdäck är säkrare än dubbfria däck. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Parkeringsfrågor, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 19 samt 2013/14:T268 av (SD) yrkande 2. Det kan konstateras att parkeringspolitik har stor betydelse både för livsmiljön i städerna och för klimatutsläppen. Jag anser att kommuner bör ges möjlighet att ta ut en avgift för parkering på privat mark. Det skulle innebära att kommuner får möjlighet att ta ut en parkeringsavgift vid exempelvis externa köpcentrum eller arbetsplatser. Därmed skapas ett incitament att minska antalet parkeringsplatser och att omvandla långtidsparkering till korttidsparkering. Om avgiften för parkeringsplatsen dessutom öronmärks för kollektivtrafiksatsningar kan åtgärden ha en dubbel effekt. Förslaget omfattar inte parkeringsplatser som reserverats för rörelsehindrade. hindras en kommun av gällande regelverk att ta ut den nivå på parkeringsavgifter som den i vissa lägen skulle vilja, på grund av trängsel, miljö eller andra orsaker. Jag anser därför att lagen bör omformuleras så att det blir tydligt att kommunerna får tillämpa marknadsanpassade och miljöstyrande parkeringsavgifter. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Parkeringsfrågor, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T268 av (SD) yrkande 2 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 19. Jag kan konstatera att tack vare subventioner och fördelar för elbilar som tillgång till bussfiler, kostnadsfri parkering osv. har man i lyckats skapa en god marknad för elbilsbranschen. Utvecklingen av elbilar går fortare än någonsin, och fortast går det där förutsättningarna för att äga en elbil är goda. Om ska ligga i framkant som miljöland med en framgångsrik och högkvalitativ forskning på området måste efterfrågan på elbilar öka. För att göra det mer lönsamt att investera i elbilar anser jag att elbilar bör få kostnadsfri parkering i hela landet. Vad jag nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Lastbilars längd och vikt, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T319 av och (båda C), 2013/14:T478 av och (båda S), 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkande 19, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 29 och 2013/14:T532 av (C). Vi kan konstatera att och har fått undantag från EU:s gällande krav på fordons längd och vikt. I och används därför ett modulsystem som gör att fordon längre än gällande EU-krav kan kopplas samman. Vi vill lyfta fram att framgångsrika försök har gjorts för att kunna förlänga fordonståg från dagens . Vi kan i sammanhanget konstatera att mycket lovande resultat har påvisats när det gäller emissioner, vägslitage, trafiksäkerhet och kostnader. Vi menar att man på detta sätt kan effektivisera transporterna från skogen fram till tåget. Det innebär däremot inte att lastbilarna konkurrerar med järnvägstransporterna. Men det ger seriösa och innovativa åkerier möjligheter att specialisera sina uppdrag och på så vis minska konkurrensen från utländska enkla dragbilar, vilket stärker konkurrenskraften för svensk industri. Dessutom är det ett viktigt bidrag till att minska klimatpåverkan från tunga transporter. Vi kan konstatera att även trafiksäkerheten förväntas öka med färre lastbilar på vägen. Vi vill därför att regeringen ska arbeta för att möjliggöra en ökad användning av längre och tyngre fordonskombinationer. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Lastbilars längd och vikt, punkt 7 – motiveringen (MP, V) av (MP) och (V). I motionsförslagen föreslås bl.a. att regeringen ska arbeta för att möjliggöra en ökad användning av längre och tyngre fordonskombinationer. Vi i och vill i stället bedriva en politik som innebär att hållbara transportlösningar gynnas i stället för motsatsen. En åtgärd för att ställa om till ett långsiktigt hållbart transportsystem är, menar vi, att flytta gods från vägtransporter till transporter på järnväg. Men så länge åtgärder vidtas i syfte att underlätta för vägtransporter kommer järnvägen inte att ha den konkurrenskraft som krävs. Vi anser att järnvägens konkurrenskraft minskar bl.a. genom det undantag har från EU-reglerna om lastbilars längd och vikt. Enligt vår uppfattning bör undantaget därför avskaffas. Vi anser i stället att regeringen inom ramen för EU-arbetet bör arbeta för att klimatsmarta transporter främjas. Undantag för längre lastbilar kan dock finnas kvar för timmerbilar i områden där järnväg saknas. Vi kan konstatera att Transportstyrelsen och har fått i uppdrag att förbereda för att lastbilar med en bruttovikt upp till ska kunna trafikera delar av det allmänna vägnätet. Enligt vår uppfattning är det inte rätt väg att gå. Vi anser även att de försöksverksamheter som pågår med ännu längre och tyngre lastbilar inte bör tillåtas. Även trafiksäkerhetsaspekter talar för att sådana försök inte ska tillåtas, då många tycker att det är obehagligt att köra om fordonsekipage om eller längre. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att regeringens politik innebär att lastbilstrafiken gynnas i förhållande till klimatvänliga transportmedel, vilket leder till att utsläppen av koldioxid från transportsektorn ökar. Detta är självfallet inte en hållbar politik. Med hänvisning till detta avstyrks motionerna. Övergivna fordon, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:T273 av (S), 2013/14:T406 av och (båda S) och 2013/14:T423 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:T214 av och (båda FP). Antalet övergivna fordon utmed vägarna och i naturen ökar. Vi anser att de utgör en risk både ur trafiksäkerhets- och miljösynpunkt som de förfular boendemiljön och naturen. I praktiken leder nuvarande regler till att ingen myndighet ser sig som direkt ansvarig, med följden att fordonen inte forslas bort. Vi anser även att kommunernas arbete med uttjänta fordon måste minskas. Vi kan konstatera att Kommuner och Landsting och enskilda kommuner ofta framför att kostnaden för flyttning av övergivna skrotbilar är hög och ett stort kostnads- och miljöproblem för kommuner och privata markägare. Vidare har vi tagit del av att många kommuner upplever problem vid indrivningen av kostnaden för omhändertagande av bilar. Vi anser därför att det finns ett behov av att se över lagstiftningen om möjligheten att snabbt få bort övergivna fordon från skog och mark och att regelsystemet måste bli enklare så att polisen kan forsla bort dessa fordon. Vad vi nu har anfört bör tillkännage för regeringen som sin mening. Fordonsbesiktning, punkt 9 (M, FP, C, KD) av (M), (M), (M), (M), (FP), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2013/14:T382 av Edip Noyan (M), 2013/14:T417 av och (båda S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 39. Utskottet har behandlat frågor om bilbesiktningen tidigare, senast i betänkande 2012/13:TU17, och framfört att fordonsbesiktningen på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna som högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll uppnås lika väl. Vi är alltjämt av den uppfattningen. Utskottet har också i flera olika sammanhang fört fram att omreglering av marknader kräver särskild omsorg. Det är också mot den bakgrunden som har beslutat om att Transportstyrelsen ska kontrollera att fordonsbesiktningsmarknaden fungerar väl med avseende på trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet. Transportstyrelsen följer därför också utvecklingen och återrapporterar marknadsutvecklingen till regeringen med täta intervall. Transportstyrelsen lämnar en rapport om fordonsbesiktningen. Även på Transportstyrelsens webbplats är det möjligt att löpande följa utvecklingen av fordonsbesiktningsmarknaden. I en interpellationsdebatt pekade också statsrådet på att Transportstyrelsen aktivt följer omregleringen för att ha beredskap att vidta lämpliga åtgärder i de fall det behövs. Vi vill också peka på att även () 2013 gjorde en uppföljning av effekterna av omregleringen inom bl.a. . Vi ställer oss därför väldigt frågande till den nya utredning som utskottsmajoriteten vill ska genomföras. Vi vill i sammanhanget framhålla vikten av att hushålla med offentliga resurser, och vi anser att det är onödigt och olämpligt att lägga ytterligare resurser på att utreda sådant som redan är föremål för uppföljning. Vi vill också gärna påminna utskottsmajoriteten om att det framgår av Transportstyrelsens rapport att den geografiska tillgängligheten till besiktning av lätta fordon har ökat med jämfört med föregående år. I rapporten konstateras också att det har skett en nyetablering i kommuner som tidigare saknade besiktningsstation. Sedan omregleringen av besiktningsmarknaden har antalet besiktningsstationer för lätta fordon ökat från ca 190 till 334 stycken. Detta är en mycket positiv utveckling. Vi vill också peka på att det framgår tydligt av Transportstyrelsens rapport att styrelsens tillsyn visar att de företag som har trätt in på marknaden för besiktning av lätta fordon håller en likvärdig besiktningskvalitet på sina förrättningar. Vi vill påminna om att reglerna för kontrollbesiktning av fordon är fortsatt ändamålsenliga i och med konkurrenssättningen av fordonsbesiktningen och att kraven på de ackrediterade besiktningsorganen och deras certifierade besiktningstekniker är höga. Utskottsmajoriteten pekar på att en viss prisökning på fordonsbesiktningsmarknaden har skett. Vi vill mot denna bakgrund påminna om att redan i proposition 2009/10:32 Fordonsbesiktning förutsågs att en omreglerad fordonsbesiktningsmarknad kunde leda till något högre pris för fordonsbesiktning. I Transportstyrelsens ovan nämnda rapport konstateras dock att den farhåga som fanns inför omregleringen om högre priser i glesbygd där konkurrensen är låg liksom mindre utbud av besiktningsstationer har uteblivit. I sammanhanget vill vi framhålla att Bilprovningens priser för fordonsbesiktning var i princip oförändrade . För att få kostnadstäckning höjdes dock priset för besiktning av personbilar gradvis 2001 och 2002 . Därefter var det inte förrän som priset höjdes nästa gång, då till . är priset för en sådan kontrollbesiktning . Vi kan dock konstatera att priset vid bokning och betalning i förskott endast är , vilket innebär en tämligen blygsam höjning på . I en interpellationsdebatt framförde statsrådet bl.a. följande. Omregleringen har förtydligat rollfördelningen mellan myndighet och utförare genom att klargöra vad som är statliga åtaganden i form av myndighetsuppgifter, dvs. regelgivning och tillsyn. Statsrådet lyfte fram att uppgifter från Transportstyrelsen visar att marknaden för fordonsbesiktning fortsätter att utvecklas positivt såväl när det gäller antalet aktörer som antalet besiktningsstationer. Statsrådet framhöll att mångfald, konkurrens, möjlighet att välja och möjlighet att själv vara med och påverka är oerhört viktiga verktyg för att man ska kunna vara pådrivande och få bättre service och för att det ska bli prisvärt. Statsrådet menade vidare att detta inte står i motsatsförhållande till trafiksäkerheten, hälsan, miljön eller besiktningens teknikutvecklingen, då det finns en stark och god tradition av detta i . Här har det gällt hur man ytterligare kan öka tillgängligheten i hela landet, utveckla servicen och få fler att vara engagerade. Statsrådet underströk att hon anser att det är viktigt att fortsätta att följa frågan. Vi ansluter oss till statsrådets uppfattning. När det gäller utskottsmajoritetens oro om försäljning av AB Svensk Bilprovningsbesiktnings stationer vill vi påminna om att regeringen inte har med AB på någon försäljningslista och att det heller inte finns några propåer om att detta bolag ska säljas. Vi anser inte att det finns några skäl att tvivla på att regeringen utför uppgiften att förvalta och ägarstyra AB på ett ansvarsfullt och professionellt sätt. Vi kan därför inte se att det finns anledning för att besluta om hur bolagets löpande förvaltning och operativa verksamhet ska skötas. Vi vill därför mycket tydligt framhålla för utskottsmajoriteten att regeringen inte på något vis har deklarerat någon avsikt att sälja AB besiktningsstationer, varför utskottsmajoritetens ställningstagande framstår som än mer anmärkningsvärt och mer kan liknas vid ett debattinlägg. Vi anser vidare att utskottsmajoritetens skrivningar om att förbjuda Besikta att avyttra bolagets besiktningsstationer är mycket uppseendeväckande. Det kan inte anses vara förenligt med gällande rättsordning att intervenerar i hur enskilda bolag bedriver sin verksamhet. Att över huvud taget göra politiska inspel mot enskilda rättsobjekt strider mot enskilt ägande och kan naturligtvis få negativa följder för de parter som kan uppfattas få en politisk styrning på sina framtida ageranden. Mot denna bakgrund avstyrker vi motionerna 2013/14:T382 av Edip Noyan (M), 2013/14:T417 av och (båda S) och 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 39. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:181 Lättnad i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. 2013/14:T6 av m.fl. (V): avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel i de delar det avser 3 §. 2013/14:T7 av m.fl. (MP): avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel i de delar det avser 3 §. antar 7 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel med den ändringen att paragrafen får den lydelse som framgår av motionen, avsnitt Långa dispenser försvårar marknadsanpassning. Motion från allmänna motionstiden 2012/13:T510 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda lämpliga styrmedel för teknikstöd för förnybar energi som är tidsbegränsade men tillräckligt långvariga för att ge incitament till utveckling, med uppföljning och översyn med två till mellanrum. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Sk304 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rätt att nyttja tjänstebil vid arbetspendling till ett annat land inom EU. 2013/14:C392 av Per Åsling (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av vilka enskilda vägar som bör omklassifiseras till allmänna vägar. 2013/14:C419 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillåta kommuner att reservera parkeringar för bilpoolsbilar. 2013/14:T214 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att övergivna fordon på och utmed motorvägarna ska forslas bort. 2013/14:T221 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa gröna registreringsskyltar för miljöbilar. 2013/14:T228 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förenkla för landsbygdsföretagare att sätta upp vägskyltar. 2013/14:T247 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skyltning efter allmänna vägar. 2013/14:T255 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka bilförsäljarnas ansvar för att bilar vid försäljning ska utrustas med vinterdäck som standard.