bet · H101CU10 · 2014-03-14 00:00:00 — Det är väl känt att dålig ventilation, fukt och mögel kan bidra till allergier och andra hälsoproblem. Däremot tycks det inte finnas något brett vetenskapligt stöd för användningen av sjuka hus-syndromet som en egen diagnos i medicinska sammanhang. Utskottet anser inte att det är eller regeringens sak att ta ställning till om det är lämpligt att använda detta begrepp vid bedömningen av vissa former av ohälsa. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det pågår ett omfattande arbete med inriktning på frågor med betydelse för byggnaders inomhusmiljö. Motionsförslagen ger inte utskottet anledning att föreslå något tillkännagivande till regeringen om ändrad inriktning på detta arbete. Motionerna avstyrks således. Som framgår ovan har civilutskottet vid återkommande tillfällen behandlat och avstyrkt huvuddelen av de förslag som förs fram i de nu aktuella motionerna. Utskottet, som inte heller nu har inte ändrat uppfattning i dessa avseenden, hänvisar därför till sina tidigare ställningstaganden. Det bör emellertid återigen framhållas att utskottet anser att frågor om byggnaders inomhusmiljö och de hälsorisker som kan ha samband med brister i inomhusmiljön bör ges hög prioritet i bl.a. de berörda myndigheternas arbete. Det finns anledning att uppmärksamma dessa frågor i många olika sammanhang även när inomhusmiljön inte är den primära utgångspunkten för arbetet. Det kan exempelvis handla om arbetet med att finna former för att bättre uppmärksamma fel och brister i byggandet och återföra kunskapen till byggbranschen för att förebygga framtida skador. Som redovisats tidigare i betänkandet har regeringen gett i uppdrag att utreda en expertfunktion för byggskador. Det kan också handla om insatser inom ramen för kemikaliepolitiken eller det bredare miljömålsarbetet. Utskottet tar i nästa avsnitt upp frågor om kemiska ämnen i byggprodukter som givetvis även kan beröra inomhusmiljön. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete med betydelse för frågor om byggnaders inomhusmiljö. Förslagen i motionerna 2013/14:C211 och 2013/14:C259 ger inte utskottet någon anledning att föreslå något tillkännagivande till regeringen om en ändrad inriktning på detta arbete. Utskottet anser inte heller att förslaget i motion 2013/14:C243 om att inrätta ett nationellt för inomhusmiljön bör föranleda något tillkännagivande från . Det får förutsättas att den befintliga kompetensen vid berörda myndigheter och övriga organ kan tas till vara och att en samverkan kan aktualiseras när så är befogat. Utskottet avstyrker således samtliga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt. Kemiska ämnen i byggprodukter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om behovet av en utredning om skärpt nationell lagstiftning om kemiska ämnen i byggprodukter och om dokumentation av farliga ämnen i byggnader. Utskottet hänvisar till att regeringen i en proposition framhållit att dessa frågor bör övervägas av berörda myndigheter. Jämför reservation 20 (MP, V). I motion 2013/14:C208 hänvisar och (båda MP) till det arbete som pågår inom EU respektive i med frågor som gäller information om kemiska ämnen i byggprodukter. De framhåller särskilt att Kemikalieinspektionen i en redovisning till regeringen har föreslagit att vissa frågor bör utredas grundligare. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att i samverkan med Kemikalieinspektionen utreda behovet av och föreslå skärpt nationell lagstiftning om kemiska ämnen i byggprodukter och ett system för dokumentation av farliga ämnen i byggnader. Regeringen överlämnade sin proposition På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39) till . I propositionen redovisar regeringen bl.a. sin strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Strategin består av de etappmål om farliga ämnen som regeringen har beslutat om samt insatser som bidrar till att nå etappmålen. Därutöver innehåller strategin vissa insatser som i övrigt behövs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Två delar i propositionen avser särskilt frågor om farliga ämnen i byggnader och byggprodukter. Regeringen redovisar sin bedömning vad gäller dels frågan om loggbok för farliga ämnen i byggnader, dels kemikaliekraven för byggprodukter. I den förstnämnda frågan anser regeringen att det bör undersökas om det finns förutsättningar för att införa ett nationellt system för dokumentation av farliga ämnen i byggnader. Regeringen konstaterar att ett sådant system skulle möjliggöra att kunskap om förekomsten av farliga ämnen i byggmaterial och byggnadskomponenter finns tillgänglig under materialets och komponenternas hela livscykel, inklusive avfallsledet. Undersökningen bör utföras med hänsyn till gällande EU-regler och bör ske i nära samarbete med berörda myndigheter, främst Kemikalieinspektionen, och , samt med näringsliv och forskare. I den sistnämnda frågan anser regeringen att det bör undersökas om det finns behov av proportionerliga nationella begränsningar för farliga ämnen i byggprodukter för att minska barns exponering för farliga kemikalier. Regeringen anser att det finns skäl att undersöka om det är motiverat att, utifrån behovet att skydda barns hälsa och miljö och med hänsyn till de effekter för företagens konkurrenskraft och den inre marknadens funktion som en nationell reglering kan ha, införa proportionerliga nationella begränsningar för farliga ämnen i byggprodukter. Det kan exempelvis röra sig om kemiska ämnen som kan avges till inomhusluften eller ämnen vars farliga egenskaper utgör ett problem vid återvinning och avfallshantering. Arbetet bör enligt ske i samarbete mellan berörda myndigheter, främst Kemikalieinspektionen och . Som framgår ovan tar regeringen i proposition 2013/14:39 upp de två frågor som motionärerna anser bör bli föremål för utredning. Regeringen anser att det bör undersökas om det dels finns behov av proportionerliga nationella begränsningar gällande farliga ämnen i byggprodukter, dels förutsättningar för att införa ett nationellt system för dokumentation av farliga ämnen i byggnader. Arbetet bör enligt propositionen ske i samarbete mellan berörda myndigheter. Propositionen med följdmotioner är föremål för beredning inom miljö- och jordbruksutskottet. Vad gäller den nu aktuella motionen kan civilutskottet emellertid konstatera att det inte längre finns något behov av ett tillkännagivande om de förordade utredningsinsatserna. Därmed avstyrks motion 2013/14:C208. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ett tillkännagivande till regeringen som framhåller olika fördelar med byggande i trä. Utskottet hänvisar till att staten i olika former har bidragit till ett ökat trähusbyggande och att ett beslut om en fortsatt satsning har fattats. Jämför reservation 21 (S, MP, V). Per Åsling (C) framhåller i motion 2013/14:C306 att byggande i trä leder till minskade koldioxidutsläpp och bidrar dessutom till att utveckla träindustrin och därmed även landsbygden. Motionären föreslår ett tillkännagivande om behovet av att utveckla strategier för en ökad träbyggnation som kan bidra till att skapa ett hållbart samhälle. Träbyggande bör enligt motionen främjas i den fysiska planeringen, vid markanvisningar, i exploateringsavtal och i projekt där staten eller kommuner är byggherre. Även i motion 2013/14:C362 av m.fl. (S) föreslås att i ett tillkännagivande ska framhålla för regeringen att byggande i trä har en rad fördelar. Det är bra ur miljösynpunkt och leder till lägre byggkostnader, kortare byggtid och färre byggfel. Dessutom bidrar byggande i trä till många arbetstillfällen på landsbygden. Utskottet har behandlat motioner med förslag om tillkännagivanden om fördelarna med att bygga i trä. När frågan behandlades (bet. 2011/12:CU14) redovisade utskottet hur staten har bidragit till att öka kunskapen om byggande i trä. Det gäller det arbete som bedrevs inom ramen för den s.k. Nationella träbyggnadsstrategin och därefter av bl.a. Delegationen för hållbara städer. Utskottet erinrade även om det då pågående projektet 2012 som var ett samarbete mellan stat, kommuner och . Utskottet anförde följande: Av bakgrunden ovan framgår att staten på olika sätt sökt bidra till att utveckla svensk kompetens och teknik för träbyggnad. vill dock framhålla att denna satsning inte bör ses som ett ställningstagande när det gäller val av teknik och material i byggandet. Det är angeläget att arbetet med att integrera byggprocessen i klimatarbetet bedrivs på ett sådant sätt att det oavsett val av byggmaterial blir möjligt att uppnå högt ställda miljö- och energikrav som byggkostnaderna kan hållas nere. De frågor som tas upp i motion 2011/12:C211 får redan anses vara väl uppmärksammade. Motionen avstyrks mot denna bakgrund. Statliga satsningar på trähusbyggande Det ovan nämnda samarbetsprojektet 2012 avslutades och insatserna sammanfattades i boken väg – Trästad 2012. ingår trähusbyggande som en del i del i de satsningar som görs inom ramen för regeringens skogspolitiska vision Skogsriket. Trähusbyggande har uppmärksammats vid bl.a. konferenser och genom att regeringen har utsett s.k. skogsrikeambassadörer, varav en med inriktning på bostadsbyggande. Inom ramen för satsningen på Skogsriket har regeringen också beviljat i stöd till i för att fortsätta utvecklingen av projektet och bygga upp en nationell plattform och verka för ett ökat byggande i trä (L2013/1603/LB). Projektet syftar till att utveckla kostnadseffektivt och rationellt byggande i trä, öka kunskapen om trä som byggnadsmaterial och få fler kommuner att bygga i trä för att bl.a. bidra till att uppfylla de svenska nationella klimatmålen . I beslutet framhåller regeringen att ett ökat byggande i trä bidrar till att motverka klimatförändringarna genom att konstruktionsträ binder koldioxid från atmosfären. Dessutom är trä en förnybar resurs och förädling av råvaran ofta möjlig nära råvarukällan. Detta skapar arbetstillfällen på landsbygden och stärker sambanden mellan stad och land. Staten har, som framgår ovan, i olika former bidragit till ett ökat trähusbyggande. När dessa satsningar inleddes var användningen av trämaterial, särskilt i flerbostadshus och andra större byggnader, mindre vanlig i än i flera andra länder med motsvarande förutsättningar när det gäller tillgången på skogsråvara. Orsaken ansågs bl.a. vara att byggnadslagstiftningen tidigare ställde upp villkor som försvårade användningen av trä och att trämaterialet inte gavs tillräcklig uppmärksamhet i utbildningen av ingenjörer, arkitekter och andra nyckelgrupper. De statliga satsningarna har tillsammans med branschens eget utvecklingsarbete bidragit till att trähusbyggandet numera har en helt annan ställning. Kunskap om möjligheten att använda trä även i större byggnadsprojekt har ökat och det har blivit betydligt vanligare att såväl flerbostadshus som andra byggnadsverk uppförs med trästomme. Både den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har således bidragit till att stärka trähusbyggandets ställning på den svenska byggmarknaden. Ett beslut om en satsning som innebär en utveckling av det tidigare projektet 2012 har fattats. Något behov av ett tillkännagivande från om olika fördelar med användning av trä i byggandet kan inte anses föreligga. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:C306 och 2013/14:C362. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bostadsanpassningsbidrag avseende en tydligare vägledning för kommunerna respektive bidrag för en s.k. elsanering. Utskottet hänvisar till en pågående översyn av lagen och till utskottets tidigare ställningstagande i frågan om elsanering. Enligt vad (FP) anför i motion 2013/14:C348 gör kommunerna i många fall alltför snåla bedömningar vid prövningar av ansökningar om bostadsanpassningsbidrag. Motionären konstaterar att har regeringens uppdrag att göra en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag, men anser att i avvaktan på att uppdraget redovisas även bör utarbeta en tydligare vägledning till kommunerna. Ett tillkännagivande med denna innebörd föreslås. I motion 2013/14:Fö226 av i (C) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att elöverkänsliga ska kunna beviljas bostadsanpassningsbidrag för en elsanering av bostaden. Förslag om att ska ändra villkoren för bostadsanpassningsbidrag så att stöd ges för s.k. elsanering har behandlats och avstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen. Utskottet har hänvisat till att den vetenskapliga bedömningen i frågan bör ligga till grund för tillämpningen av lagen. hänvisade utskottet till följande ställningstagande (bet. 2010/11:CU22): Förslag om bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga har behandlats av under en följd av år. konstaterade föregående år, liksom bostadsutskottet , att i sin tolkning av det aktuella rättsläget utgår från den vetenskapliga bedömning av elöverkänslighet som gjorts av bl.a. och för arbetsliv och socialvetenskap. Utskottet fann inte heller skäl för att frångå denna bedömning. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att analysera och bedöma om lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. behöver ändras och vid behov lämna förslag på förbättringar (S2009/1816/FST). Uppdraget ska utföras i samråd med och Kommuner och Landsting och ska redovisas till . Regeringen konstaterar i sitt beslut att myndigheter, kommuner, fastighetsägare och personer med funktionsnedsättning i olika sammanhang har fört fram att det finns behov av att förtydliga vissa områden i lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Som framgår ovan har regeringens uppdrag att se över lagen om bostadsanpassningsbidrag. Översynen syftar bl.a. till att ta ställning till frågor om eventuella oklarheter i lagen eller dess tillämpning. Utskottet anser inte att det finns något skäl att föregripa utredningsresultatet på det sätt som föreslås i motion 2013/14:C348, som därmed avstyrks. Det finns inte heller något skäl att nu frångå de ställningstaganden som utskottet tidigare gjort i fråga om bostadsanpassningsbidrag i samband med elöverkänslighet. Utskottet avstyrker därmed även motion 2013/14:Fö226 yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Översyn av , punkt 1 (M, FP, C, KD) av (FP), (M), (M), (M), (M), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2013/14:C226 av (M), 2013/14:C228 av Boriana (M), 2013/14:C309 av och (M, C), 2013/14:C376 av (C), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2013/14:C426 av (S) och 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 7. Den nya plan- och bygglag som trädde i kraft hade föregåtts av en omfattande översyn . Syftet med den nya lagstiftningen var bl.a. att förenkla plan- och byggprocessen som kontrollen av byggandet skärptes i vissa avseenden. I arbetet med lagen ingick också ett relativt omfattande redigeringsarbete för att göra lagen mer lättanvänd. Sedan lagen trädde i kraft har omfattande kompetens- och utbildningsinsatser genomförts med anledning av den nya lagstiftningen. Dessa satsningar har tillsammans med den nya lagen lagt en bra grund för en modernare och mer effektiv plan- och byggprocess. har det pågått en intensiv diskussion bland företrädare för bl.a. kommuner, byggare, byggherrar och olika intressegrupper om huruvida de genomförda ändringarna är tillräckliga eller om det återstår ett reformbehov på vissa områden. Det har hävdats att förenklingsarbetet inte har gått tillräckligt långt vad gäller bygglovs- och planprocessen och de krav som ställs för vissa typer av bostäder och andra byggnader. Det har också hävdats att vissa uppmärksammade problem i samband med planering och byggande inte har fått någon godtagbar lösning genom den nya lagstiftningen. Vidare har i sitt arbete med att följa tillämpningen av sammanställt och redovisat erfarenheter från kommuner och andra berörda parter som har pekat på ett behov av vissa ändringar såväl i lagen som på förordnings- och föreskriftsnivå. Regeringen har löpande uppmärksammat de synpunkter som har förts fram från olika håll, och genom bl.a. utredningar och myndighetsuppdrag tagit fram ett beslutsunderlag för vidare åtgärder. Detta har redan lett till att flera propositioner med förslag om ändringar och kompletteringar har lagts fram sedan lagen antogs av . bereder utskottet regeringens förslag om ändringar i i syfte att öka utbudet av bostäder för unga och studenter samt att tydliggöra den kommunala planeringen för att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. Till följd av att regeringen tillsatt utredningar och gett myndighetsuppdrag som gäller ett flertal frågor som regleras genom finns nu ett kunskaps- och beslutsunderlag på ytterligare områden som har uppmärksammats . En proposition om att avskaffa den obligatoriska byggfelsförsäkringen och en ny lag om färdigställandeskydd har lagts fram för . Regeringen har aviserat att ytterligare tre propositioner med inriktning på kommer att läggas fram för . Det gäller nya åtgärder som kan genomföras utan krav på bygglov, en samordnad prövning av buller enligt och samt en proposition om en enklare planprocess. Den sistnämnda propositionen kan förväntas innehålla förenklingsåtgärder i flera avseenden. I ett antal uppdrag med anknytning till pågår utredningsarbetet och förslag på de aktuella områdena kan därför inte förväntas under detta . Utskottet har i bakgrunden till detta avsnitt nämnt några av dessa regeringsuppdrag. Vi kan således konstatera att regeringen mycket aktivt verkar för en utveckling som kan leda fram till en effektivare plan- och byggprocess. Detta förutsätter både en fortsatt kompetenssatsning så att den nuvarande lagstiftningens möjligheter tas till vara, och en fortsatt reformering som kan leda till ytterligare förenklingar, ökad tydlighet och bättre konkurrens inom byggandet. Det är alltså en strävan som ligger helt i linje med de mycket kortfattade önskemål om att ska vara tydlig, enkel och effektiv som förs fram i motioner från Socialdemokraterna och . Ett tillkännagivande från med denna innebörd skulle alltså inte tjäna något verkligt syfte. Vad gäller det tillkännagivande som gjorde föregående år om att en parlamentarisk borde tillsättas med uppdrag att föreslå ändringar i lagstiftningen som kan leda till en snabbare och enklare plan- och byggprocess har regeringen redan i höstens budgetproposition klargjort sin uppfattning. Där konstaterades att regeringen har tillmötesgått tillkännagivande dels genom att tillsätta en parlamentarisk kommitté – – med inriktning på regional planering och bostadsförsörjning (dir. 2013:78), dels genom ett stort antal tillsatta utredningar för översyn av olika frågor i . Resultatet av dessa utredningar kommer , som framgått ovan, successivt att läggas fram för parlamentariska överväganden och beslut. Vi kan vidare konstatera att den motion som har lagts fram av Socialdemokraterna (mot. 2013/14:C448) helt saknar konkreta överväganden om ändringar i . I några av de motioner som tas upp i detta avsnitt konkretiseras emellertid önskemålen om en förenklad plan- och byggprocess något mer genom exempel på vilka ändringar som är önskvärda. Det gäller önskemål om mer bygglovbefriat byggande, förenklade regelverk vad gäller buller och ändrade regler för plangenomförande. Detta är också områden som getts prioritet i regeringens arbete och där förslag kan förväntas i de propositioner som kommer att läggas fram för under det innevarande . Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det sedan den nya trädde i kraft pågått en omfattande kompetens- och utbildningssatsning samt en fortsatt översyn av lagstiftningen. Inriktningen på detta arbete är att göra regelverket enklare och tydligare samt att undanröja eller begränsa vissa uppmärksammade problem vid tillämpningen. Propositioner med denna inriktning kan förväntas bli framlagda för . Det finns således inte något behov för att, i enlighet med motionsförslagen, i mycket allmänna ordalag nu begära att ses över och förenklas. Därmed avstyrker vi samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Översyn av , punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:C226 av (M), 2013/14:C228 av Boriana (M), 2013/14:C309 av och (M, C), 2013/14:C376 av (C) och 2013/14:C426 av (S). Jag anser att det finns ett omfattande behov av att reformera . Utgångspunkten måste vara att lagstiftningen ska vara enkel, tydlig och förutsägbar som plan- och byggprocessen ska effektiviseras och byråkratin minskas. lägger i motion 2013/14:C390 fram flera konkreta exempel på åtgärder med denna inriktning. Det gäller åtgärder för att korta ned tiden för plan- och bygglovsärenden genom att göra mark- och miljödomstolen till första överklagandeinstans, införa gemensamma, nationella byggregler för att öka möjligheten till industriellt byggande och ändra byggnormerna för att minska detaljstyrningen av både studentbostäder och övriga bostäder. Vi lägger också fram förslag om att öka tydligheten i lagstiftningen vad gäller skyddet för kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer. Dessa åtgärdsförslag behandlas av utskottet under separata avsnitt senare i betänkandet. Regeringen har aviserat att flera förslag kommer att läggas fram för senare i vår som delvis har den inriktning som efterfrågat. Detta är givetvis välkommet men räcker sannolikt inte för att göra till ett effektivt verktyg i plan- och byggprocessen. stod tillsammans med övriga oppositionspartier bakom ett tillkännagivande till regeringen om att en parlamentarisk bör tillsättas med uppgift att ta fram förslag om en reformerad lagstiftning. Den kommitté som regeringen har tillsatt har emellertid ett uppdrag som begränsas till frågor om det regionala perspektivet i bostadsplaneringen. Det finns därför skäl för att upprepa sitt tillkännagivande om behovet av en bred översyn av i syfte att ta fram åtgärder som förenklar plan- och byggprocessen. Vad jag nu anfört bör med bifall till motion 2013/14:C390 (SD) yrkande 3 och 2013/14:C448 (S) yrkande 7 tillkännage som sin mening till regeringen. Överklaganderegler, punkt 3 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2013/14:C303 av (M). Regeringen har tillsatt en rad utredningar i syfte att få underlag till beslut som kan leda till en förenklad och snabbare plan- och byggprocess. Två av de centrala utredningarna, och , har lämnat förslag om att mark- och miljödomstolen ska vara första överklagandeinstans för PBL-ärenden. Utredarna har konstaterat att detta skulle kunna leda till stora tidsvinster. Jag anser att genom ett tillkännagivande till regeringen ska ställa sig bakom detta förslag. Regeringen bör således återkomma till med förslag om lagändringar med denna innebörd. Det nu anförda innebär ett bifall till motion 2013/14:C390 (SD) yrkande 4. Motion 2013/14:C303 avstyrks. Klimatfrågor i planeringen, punkt 4 (MP, V) av (MP) och Amineh Kakabaveh (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C222 av och (båda MP) yrkande 1. I en rapport som presenterades slår FN:s vetenskapliga klimatpanel IPCC fast att uppvärmningen av klimatsystemet är otvetydig. Atmosfären och världshaven har blivit varmare, mängden snö och is har minskat, havsnivåerna har stigit och halten av växthusgaser i atmosfären har ökat. Det borde vara självklart att dessa förhållanden måste påverka våra beslut om samhällsutvecklingen i en rad olika avseenden och få genomslag inte minst när det gäller planeringen av den byggda miljön.