bet · H201FiU2 · 2014-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning behandlar förslagen till anslag, bemyndiganden och investeringsplaner i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utskottet behandlar även regeringens förslag om att godkänna att staten avstår från anspråk på äganderätten till byggnader och inventarier vid och till fastigheten 1. Dessutom behandlar utskottet motionsyrkanden med alternativa förslag till anslag från dels , , och , dels . Utskottet följer även upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker i huvudsak förslagen i propositionen om anslag för utgiftsområdet, vilka uppgår till totalt ca . Vad gäller ett anslag för finansmarknadsforskning tillstyrker utskottet allianspartiernas förslag om storlek på anslaget. Detta innebär att anslaget tillförs ca , vilket är mer än vad regeringen har föreslagit . I övrigt avstyrker utskottet de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet. Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen till bemyndiganden och investeringsplaner samt att staten ska avstå äganderätten till och fastigheten 1. I betänkandet finns två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 Anslag inom utgiftsområde 2 Äganderätten till fastigheten 1 Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (S, MP, V) Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 kostnader för olika verksamheter 2009–2013 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 13, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 11 och motion 2014/15:2843 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 och 2014/15:2965 av m.fl. (SD). b) Sjunde AP-fondens kredit och möjlighet att ta upp lån bemyndigar regeringen att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 1. c) Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 2. d) Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 3. e) Investeringsplan för 2015-2017 godkänner investeringsplanen för –2017. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 4. f) Statens fastighetsverks lån för investeringar i fastigheter m.m. bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 13 för investeringar i fastigheter m.m. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 5. g) Bemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2016. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 6. h) Investeringsplan för 2015-2017 godkänner investeringsplanen för –2017. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 7. i) lån för investeringar i mark, anläggningar och lokaler bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 8. j) lån för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 12. godkänner att staten avstår anspråk på äganderätt till byggnader och inventarier vid . Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 9. Äganderätten till fastigheten 1 godkänner att staten avstår från anspråk på äganderätt till fastigheten 1. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 2 punkt 10. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt två motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , , och respektive föreslår i sina motioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har bifallit allianspartiernas reservation om utgiftsramarna och bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till 14 (motion 2014/15:3002, bet. 2014/15:FiU1 reservation 3 under punkt 2, rskr. 2014/15:29 ). I detta ärende föreslår utskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Analysen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att mål för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 2. Slutligen behandlas regeringens övriga förslag i budgetpropositionen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 Utskottets bedömning i korthet Mot bakgrund av att resultatredovisningen av målet för finansmarknaden baseras på regeringens tidigare skrivelse om det finansiella systemet avstår utskottet från att uttala sig om resultatredovisningens struktur. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att utveckla struktur och resultatindikatorer i budget-propositionen. Utskottet har förståelse för svårigheten att redovisa resultaten av målet för den statliga förvaltningspolitiken. Regeringen bör fortsätta att utveckla resultatredovisningen. En resultatskrivelse skulle kunna vara ett viktigt komplement till redovisningen i budget-propositionen. De mål som beslutat för utgiftsområde 2 omfattar områdena finansmarknad respektive statlig förvaltningspolitik. För övriga delområden som ingår i utgiftsområde 2 har inte beslutat några mål. Målet för finansmarknaden är (prop. 2012/13:1 utg.omr. 2, bet 2012/13:FiU2, rskr. 2012/13:132): • Ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. • Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt, och kostnaderna för statsskulden ska minimeras på lång sikt med beaktande av riskerna i förvaltningen. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315): • En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. När det gäller resultatredovisningen av målet för finansmarknaden hänvisar regeringen till den resultatskrivelse om det finansiella systemet som regeringen lämnade (skr. 2013/14:201). [1] I skrivelsen utvärderade regeringen resultatet av sina och berörda myndigheters åtgärder för att uppnå målet för det finansiella systemet i de delar som rör finansiell stabilitet, förtroende, fungerande marknader och konsumentskydd . Regeringen använder bl.a. följande resultatindikatorer i skrivelsen: • Bankernas tillgångar i förhållande till BNP, • de svenska storbankernas marknadsfinansiering, • hushållens skulder som andel av disponibelinkomsten, • okonsoliderad statsskuld och • storbankernas genomsnittliga kärnprimärkapitalrelation. • Ärendestatistik för olika marknader, • bankernas bolånemarginal, • belåningsgrad för nya lån och • andel hushåll med belåningsgrad . För och redovisas indikatorer som är specifika för myndigheterna. Enligt regeringens bedömning är det svenska finansiella systemet stabilt. Åtgärder som högre kapital- och likviditetskrav, bolånetak och ett riskviktsgolv för bolån har bidragit till att skapa ett mer robust finansiellt system. Viktiga stabilitetsindikatorer tyder dock på att vissa risker finns kvar. De fyra stora bankkoncernernas samlade tillgångar i och utomlands uppgår till fyra gånger den svenska bruttonationalprodukten (BNP). Det svenska banksystemet är starkt integrerat, vilket gör att problem i en bank lätt kan spridas till andra delar av banksystemet. De svenska bankernas verksamhet i andra länder gör att bankerna är mindre utsatta vid specifikt svenska störningar, som problem i andra länder kan ge viss återverkan på banksektorn i . Det svenska banksystemet är också i hög grad beroende av marknadsfinansiering, vilket enligt regeringen är mindre stabilt än finansiering via hushållsupplåning. En allt större del av marknadsfinansieringen sker dessutom i utländsk valuta. Den svenska statsskulden är enligt regeringen låg både ur ett historiskt och internationellt perspektiv. Detta bidrar till att stärka förtroendet för statens krishanteringsförmåga. Vidare skriver regeringen att indikatorer över utvecklingen på ränte- och aktiemarknaderna pekar på att förtroendet mellan aktörerna på de finansiella marknaderna har förbättrats och är relativt högt. Återhämtningen i svensk ekonomi fortsätter, som inflationen är på en låg nivå. Den svaga återhämtningen i euroområdet och den underliggande skuldkrisen utgör dock fortfarande en viss risk för den finansiella stabiliteten i . Risker för bakslag finns också om en betydande konjunkturförsämring inträffar och om svenska bostadspriser av någon anledning faller. Hushållens höga skuldsättning kan i en sådan situation riskera att bidra till att hushållskonsumtionen bromsar in snabbare än vad som annars skulle ha varit fallet. Detta kan i sin tur påverka samhällsekonomin och därmed sysselsättningen negativt. Även om de svenska finansmarknaderna fungerar väl är konkurrensen bristfällig jämfört med andra länder. Indikatorer över konsumenternas förtroende för aktörerna på de finansiella marknaderna pekar på en viss försvagning . Vad gäller resultatredovisningen av målet för den statliga förvaltningspolitiken redovisar regeringen en resultatindikator. För att bedöma förvaltningens utveckling när det gäller effektivitet använder regeringen indikator Government Effectiveness som resultatindikator. Indikatorn beskriver effektivitet i den offentliga sektorn i bred mening och gäller måluppfyllelsen. Regeringen konstaterar att de mätningar som gjorts visar att den svenska offentliga sektorn har tillhört en av de mest effektiva. Resultatredovisningen hänförs i övrigt till vissa aspekter av förvaltningens utveckling som helhet, inklusive en redovisning av ett antal förvaltningspolitiska åtgärder som t.ex. vidareutnyttjande av offentlig information, utveckling av e-förvaltning och reformering av statens administration genom Statens servicecenter. De övriga bedömningsgrunder som regeringen använder är verksamheten och resultatet för de myndigheter som omfattas av området statlig förvaltningspolitik: Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter. Resultatet redovisas med beskrivande text och indikatorer för respektive myndighet. Enligt regeringens bedömning är resultatet av den statliga förvaltningspolitiken i stor utsträckning beroende av utvecklingen inom områden såsom statliga arbetsgivarfrågor, offentlig upphandling, statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning. Regeringens bedömning är vidare att myndigheterna inom området statlig förvaltningspolitik bidrar till att uppnå målet för förvaltningspolitiken. Utskottet har analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. En utgångspunkt för utskottet är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Regeringens redovisning och bedömning av resultat ska ha en tydlig struktur, då detta bidrar till en ökad förståelse för om resurser har fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om avsedda resultat har uppnåtts. har utskottet behandlat regeringens resultatskrivelse om det finansiella systemet (bet. 2014/15:FiU8). Utskottet ansåg att skrivelsen var ett bra komplement till den årliga redovisningen i budgetpropositionen. Regeringen framförde i skrivelsen att den avsåg att utveckla resultatredovisningen i kommande budgetpropositioner, vilket välkomnades av utskottet. Det är viktigt för utskottet att kunna följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser och resultat. Resultatredovisningen i budgetpropositionen har även utvecklats för och . Jämfört med har regeringen tydligare redovisat vilka resultatindikatorer som regeringens analyser och slutsatser bygger på. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen baseras på den resultatskrivelse som utskottet behandlat. Mot den bakgrunden avstår utskottet från att uttala sig om resultatredovisningens struktur och ser fram emot regeringens fortsatta arbete med att utveckla strukturen i budgetpropositionen. Utskottet utgår också från att regeringen i det arbetet fortsätter att utveckla resultatindikatorerna på området. beslutade om mål för den statliga förvaltnings-politiken (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Utskottet uttalade i samband med behandlingen av propositionen att målet för den statliga förvaltningspolitiken inte enbart eller ens huvudsakligen kan uppnås genom åtgärder inom utgiftsområde 2, eftersom förvaltningspolitiken rör många delar av den statliga verksamheten. Mot bl.a. den bakgrunden har utskottet förståelse för svårigheten att ta fram resultatindikatorer och utforma en struktur för resultatredovisningen som gör det möjligt att tydligt följa utvecklingen på området. Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att utveckla resultatredovisningen på detta område. För att få en mer samlad och fördjupad resultatredovisning skulle en resultatskrivelse liknande regeringens skrivelse om det finansiella systemet kunna vara ett viktigt komplement till redovisningen i budgetpropositionen. Anslag inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet anvisar anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning i enlighet med förslaget i yrkande 1 i allianspartiernas motion och bifaller därmed delvis allianspartiernas motion. I övrigt anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 i enlighet med regeringens och förslag och bifaller därmed delvis propositionen. lämnar de bemyndiganden som regeringen och har begärt och godkänner regeringens förslag till investeringsplaner för och . Jämför särskilda yttranden (S, MP, V) och (SD). mål och resultaten för finansmarknaden behandlas ovan i avsnittet Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2. ska arbeta för att det finansiella systemet är stabilt och präglas av ett högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster och ger ett högt skydd för konsumenterna. Utgångspunkten för bedömningen av verksamheten inom utgår från de övergripande målen för myndigheten. Indikatorer och bedömningsgrunder är bl.a. • tillsynens omfattning och utveckling , såväl den stabilitets- som konsumentinriktade tillsynen • antal och andel företag som blir föremål för tillsynsinsatser • utvecklingen av prestationer inom tillsynen, främst antalet tillsynsaktiviteter som resulterat i ett beslut eller en rapport • kostnadstäckningsgraden för avgiftsfinansierad verksamhet • utvecklingen och omfattningen av finansiell folkbildning såsom spridning i samhället • utvecklingen av ärendestatistik • företagens omdömen om . finansieras till största delen via statens budget. Myndigheten finansieras också av avgifter för prövning av tillstånds- och anmälningsärenden. Dessa avgifter disponeras av myndigheten och täckte av myndighetens totala kostnader. Efter finanskrisen har det internationella arbetet tagit alltmer resurser i anspråk. I tabellen (tabell 1) nedan framgår kostnader för olika verksamheter 2009–2013. Tabell 1 kostnader för olika verksamheter 2009–2013 * Posten har fördelats på övriga verksamheter . Källa: Prop. 2014/15:1 utg.omr. 2 s. 35. Det amerikanska konsultföretaget undersökte effektiviteten hos 17 tillsynsmyndigheter i olika länder. stod sig enligt propositionen väl i jämförelsen, trots att myndigheten bedömdes vara underdimensionerad. har redovisat att den avgjorde något färre ärenden än 2012. Den genomsnittliga handläggningstiden var ungefär samma som föregående år. genomför en företagsenkät. Några iakttagelser års enkät är att förtroendet för är stabilt och att en stor andel av företagen anser att myndigheten ger ett professionellt bemötande. En lägre andel av företagen anser att är tydlig med vilka regler som gäller. tillsyn är riskbaserad, vilket innebär att tillsynsarbetet prioriteras utifrån de risker som identifierats. Tillsynen inom flertalet områden är både inriktad på stabilitet och konsumentskydd. Den arbetade tiden inom tillsynen ökade något 2013 jämfört med . Ökningen bestod till stor del av ökade insatser inom finansiell analys och metodutveckling. Flera utvecklingsinsatser har genomförts. Dessa syftar till att skapa en effektivare och förbättrad analys av företagen under tillsyn. Resurserna inom tillsynsverksamheten påverkas av att kraven inom regelgivningsarbetet har fortsatt vara höga. Prestationerna inom tillsynen mäts genom antalet tillsynsaktiviteter som resulterat i att något företag (eller i vissa fall någon person) tagit emot ett beslut eller att publicerat en rapport. var antalet beslut och rapporter sammanlagt 969 stycken, var antalet 902, och var antalet 754. var inriktad på att granska de tio största bankerna i , och därför ökade tidsåtgången för de mest komplicerade ärendena. gjorde också flera omfattande och mer djupgående undersökningar. Den tid som lades ned på regelgivning låg 2013 på samma nivå som . Inom regelgivningen har särskilt det internationella arbetet krävt fortsatt stora resurser av myndigheten. Även har ställt mycket stora krav på . fortsatte även att utveckla myndighetens styrprocesser i syfte att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. För att stärka förutsättningarna för att bidra till ett väl fungerande finansiellt system har myndighetens resurser ökats –2014 med . Satsningen har därefter utvidgats ytterligare med 2014–2016. Regeringens slutsats är att genom tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning har agerat i enlighet med de mål som är uppställda för verksamheten. Med detta i beaktande bedömer regeringen att i huvudsak nått upp till ställda mål. Regeringen föreslår att tillförs ökade resurser för att förstärka den finansiella tillsynen och konsumentskyddet. Anslaget 1:11 ökas därför sammantaget med . Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom den finansiella folkbildningen. Därutöver minskar anslaget med för att bidra till finansieringen av andra prioriterade satsningar. För de utgifter som har för avgifter till föreslår regeringen att ca anvisas på anslaget 1:3 avgifter för . Avgifterna till EU-myndigheterna fastställs först inom EU, och regeringen avser att återkomma om detta i ändringsbudget . är statens centrala finansförvaltning och har en central roll i att främja stabilitet och konsumentskydd på finansmarknaden. Myndigheten har fem huvudsakliga uppgifter: att vara statens internbank, att förvalta statsskulden, att ställa ut garantier och krediter som har beslutat om, att ansvara för insättningsgarantin och investerarskyddet samt att vara enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. Målet för uppgiften att vara statens internbank är att verksamheten ska bedrivas kostnadseffektivt, hålla en hög säkerhet, tillgodose krav på information och valfrihet samt att staten ska ha en konkurrensneutral relation till bankerna. Målet för statsskuldsförvaltningen är att kostnaden för skulden långsiktigt ska minimeras, som risken i förvaltningen beaktas. Målet för stöd till kreditinstitut är bl.a. att stödåtgärderna så långt som möjligt ska vara affärsmässiga och att de inte ska leda till en snedvridning av konkurrensen. Statens långsiktiga kostnader för stödet ska minimeras. Bland annat följande indikatorer har legat till grund för bedömningen av resultatet av verksamhet: • säkerheten i och genomsnittskostnaden för statens betalningar • kostnadseffektiviteten och risken i statsskuldsförvaltningen • statens risk och eventuella förluster i garanti- och kreditverksamheten • allmänhetens kännedom om och förtroende för insättningsgarantin • snabb och säker hantering av eventuella ersättningsfall i insättningsgarantin. Regeringen bedömer att har hanterat internbanksverksamheten i enlighet med uppsatta mål och uppdrag. Kostnaderna för betaltjänster har hållits konstanta, och arbetet med att öka säkerheten i den statliga betalningsmodellen har fortsatt. utvecklades t.ex. områdena riskhantering och riksmedvetenhet i utbildning om den statliga betalningsmodellen. I samband med riskanalysen 2013 uppmanade myndigheterna att använda beloppsgränser på bankkonton för utbetalningar. Genom de centrala ramavtalsupphandlingarna för betaltjänster som genomfört för samtliga myndigheter skapas goda förutsättningar för staten att ställa höga krav på affärsbankernas tjänster och den service de tillhandahåller. operativa statsskuldsförvaltning genomförs inom de årliga riktlinjer som regeringen beslutar. Verksamheten utvärderas och resultatet redovisas i en särskild skrivelse från regeringen till . Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. Den senaste utvärderingen för perioden –2013 (skr. 2013/14:96) visar att statens skuldförvaltning genomfördes väl . Den okonsoliderade statsskulden uppgick till vid utgången av 2013, vilket motsvarar av BNP.