bet · H201MJU3 · 2014-12-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2014/15:MJU3 I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2014/15:16 om granskning av livsmedelskontrollen och en följdmotion med sammanlagt tre yrkanden. I betänkandet behandlas vidare 51 motionsyrkanden om livsmedelspolitik från den allmänna motionstiden /15. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. livsmedelskontroll, ursprungsmärkning, olika aspekter av märkning av livsmedel, mål för offentlig konsumtion av ekologiska produkter, hantering och försäljning av vildsvinsprodukter, märkning av kött som slaktats utan bedövning, regelförenkling, användning av antibiotika i livsmedelsproduktionen, dricksvatten och förslag om olika utredningsinsatser. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden fyra tillkännagivanden. Regeringen ska ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. Vidare föreslår utskottet att regeringen ska ge ett särskilt uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. Vidare anser utskottet att en kartläggning bör genomföras över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda. Slutligen föreslår utskottet att regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Utskottet föreslår att övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 17 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, KD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ursprungsmärkning av livsmedel............................................................... Information om mat på restauranger .......................................................... Märkning av livsmedel............................................................................... Ekologisk märkning av berikad växtbaserad mjölkdryck........................... Kvalitetsmärkning av matprodukter ........................................................... Märkning av kött som slaktats utan bedövning m.m. ................................. Utreda effekter av tillsatser i livsmedel och regler om innehållet i Hantering av viltprodukter ......................................................................... Mål för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel .............................. Antibiotikaanvändning i livsmedelsproduktion.......................................... Kosttillskott som innehåller steroider......................................................... Livsmedelskontroll, punkt 1 (S, MP) .................................................. Avgifter, punkt 2 (M) .......................................................................... Ökad samverkan, punkt 3 (V) ............................................................. Livsmedelsbedrägerier, punkt 4 (M) ................................................... Standardiserade kontrollsymboler, punkt 5 (M).................................. Byte av livsmedelsinspektör, punkt 6 (M)........................................... Revision och uppföljning, punkt 7 (V)................................................ Brott mot livsmedelslagen, punkt 8 (SD) ............................................ Brott mot livsmedelslagen, punkt 8 (V) .............................................. Ursprungsmärkning av matvaror, punkt 10 (C, KD) ........................... Märkning av livsmedel, punkt 12 (M)................................................. Ekologisk märkning av berikad växtbaserad mjölkdryck, punkt 13 (V) ....................................................................................................... Märkning av kött som slaktats utan bedövning m.m., punkt 15 (SD)..................................................................................................... Hantering av viltprodukter, punkt 17 (M) ........................................... Regelförenkling, punkt 18 (S, MP) ..................................................... Kartläggning av livsmedelsföretagens myndighetskontakter, punkt 19 (S, MP) ........................................................................................... Mål för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel, punkt 21 (V) ....................................................................................................... Förteckning över behandlade förslag............................................................ INNEHÅLLSFÖRTECKNING 2014/15:MJU3 Motioner från allmänna motionstiden /15 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. Därmed bifaller motion 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 och 2014/15:1065 av (M), 2014/15:1225 av (M) yrkande 3 och 2014/15:1547 av (SD). Reservation 1 (S, MP) avslår motionerna 2014/15:1064 av (M) och 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 2 (M) 2014/15:3016 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 3 (V) 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 4 (M) 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 5 (M) 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 6 (M) 2014/15:3016 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 7 (V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2014/15:3016 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) lägger skrivelse 2014/15:16 till handlingarna. avslår motionerna 2014/15:334 av (S), 2014/15:482 av (S), 2014/15:546 av och (C), 2014/15:2169 av m.fl. (S) delyrkande 1, 2014/15:2382 av (M) yrkande 1, 2014/15:2573 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2014/15:2780 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 10 (C, KD) 11.Information om mat på restauranger 2014/15:525 av (S) och 2014/15:1548 av (SD). avslår motionerna 2014/15:398 av (M), 2014/15:1303 av (SD), 2014/15:1982 av och (MP), 2014/15:2080 av (SD) och 2014/15:2978 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Reservation 11 (M) 13.Ekologisk märkning av berikad växtbaserad mjölkdryck avslår motion 2014/15:335 av (S). Reservation 12 (V) 2014/15:2931 av m.fl. (SD). UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 15.Märkning av kött som slaktats utan bedövning m.m. 2014/15:1026 av och (SD) yrkandena 2 och 3, 2014/15:1286 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:2491 av och (SD) yrkande 2. Reservation 13 (SD) 16.Utreda effekter av tillsatser i livsmedel samt regler om innehållet i mat avslår motionerna 2014/15:1302 av (SD) och 2014/15:2382 av (M) yrkande 2. avslår motionerna 2014/15:1073 av (KD), 2014/15:1248 av (M) yrkandena 2–4, 2014/15:2078 av och i (S) och 2014/15:2977 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 9. Reservation 14 (M) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att ge ett särskilt uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor bör utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 12 och avslår motionerna 2014/15:662 av (M), 2014/15:665 av (M) yrkande 2 och 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 15 (S, MP) 19.Kartläggning av livsmedelsföretagens myndighetskontakter tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att genomföra en kartläggning över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda. 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 13. Reservation 16 (S, MP) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT avslår motion 2014/15:2468 av Per (M). 21.Mål för offentlig konsumtion av ekologiska livsmedel 2014/15:255 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 17 (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 7. 2014/15:2548 av (M) yrkande 1. 2014/15:654 av och (FP) yrkande 5 och 2014/15:1149 av (S) yrkande 1. 25.Kosttillskott som innehåller steroider avslår motion 2014/15:870 av (KD). På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (FP), (V), (KD), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2014/15:16 om och granskning av livsmedelskontrollen och en följdmotion med sammanlagt tre yrkanden som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas vidare 51 motionsyrkanden om livsmedelspolitik från den allmänna motionstiden /15. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. livsmedelskontroll, ursprungsmärkning, olika aspekter av märkning av livsmedel, mål för offentlig konsumtion av ekologiska produkter, hantering och försäljning av vildsvinsprodukter, märkning av kött som slaktats utan bedövning, regelförenkling, användning av antibiotika i livsmedelsproduktionen, dricksvatten och förslag om olika utredningsinsatser. Utskottet föreslår med anledning av motionsyrkanden fyra tillkännagivanden. Regeringen ska ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. Vidare föreslår utskottet att regeringen ska ge ett särskilt uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas. Vidare anser utskottet att en kartläggning bör genomföras över vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå i syfte att kunna minska företagens regelbörda. Slutligen föreslår utskottet att regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Utskottet föreslår att övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 17 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, KD) om granskning av livsmedelskontrollen har i rapporten – tar staten sitt ansvar? (RiR 2014:12) granskat om staten gör tillräckliga insatser för att säkerställa att den offentliga livsmedelskontrollen är effektiv och ändamålsenlig. övergripande slutsats är att statens insatser för att komma till rätta med problemen i livsmedelskontrollen inte har varit tillräckliga. Målen med den offentliga livsmedelskontrollen är att skydda människors hälsa och se till att konsumenterna kan lita på att livsmedlen är säkra och rätt märkta. Det krävs kraftfulla statliga insatser för att komma till rätta med bristerna i kontrollverksamheten så att målet för livsmedelskontrollen kan uppnås. anser att regeringen inte har agerat för att komma till rätta med de brister som konstaterats, och att inte har utnyttjat de befogenheter som verket har tilldelats. Granskningen har visat att de krav som ställs på kontrollmyndigheterna inte är tydligt definierade, att uppföljningen av kontrollverksamheten är bristfällig och att få åtgärder vidtas när problem i kontrollverksamheten uppdagas. övergripande rekommendation är att regeringen och de ansvariga myndigheterna bör pröva om en tydligare statlig styrning leder till tillräckliga förbättringar i kontrollverksamheten. riktar följande rekommendationer till regeringen: •Regeringen bör förtydliga ansvaret för samordning och uppföljning av livsmedelskontrollen. Regeringen bör även säkerställa att uppföljningen ger tillräckligt underlag för att vidta de åtgärder som krävs för att avhjälpa brister i kontrollverksamheten. •Regeringen bör klargöra om revisionen fortsättningsvis ska bygga på frivillighet eller om det behövs förtydliganden i lagstiftningen. lämnar även rekommendationer till och länsstyrelserna. bör i större utsträckning använda sig av sin föreskriftsrätt för att förtydliga de krav som kontrollmyndigheterna ska leva upp till. Icke bindande vägledning bör fortsättningsvis vara ett komplement till föreskrifter. bör även utveckla sin uppföljning av länsstyrelsernas och kommunernas kontrollverksamhet så att den är tillräckligt djupgående för att identifiera orsaker till problem och hur de kan åtgärdas. En annan rekommendation som lämnar till är att verket i större utsträckning bör använda sig av sin befogenhet att vidta åtgärder när brister i kommunernas kontrollverksamhet upptäcks. bör utveckla sina rutiner för hur och när åtgärder ska vidtas. Detta omfattar även brister i kommunernas kontrollverksamhet som identifierats av länsstyrelserna och lämnats vidare för åtgärd till . rekommenderas också att förtydliga sambandet mellan livsmedelskontroller av primärproducenter och tvärvillkorskontroller så att det framgår hur bestämmelserna om riskbaserad livsmedelskontroll ska tillämpas. lämnar vidare en rekommendation till och länsstyrelserna om att de bör verka för en ökad samverkan mellan kommunerna och följa upp i vilken utsträckning kommunerna använder möjligheterna att samverka. Slutligen ges länsstyrelserna en rekommendation om att förbättra förutsättningarna för livsmedelskontrollen genom att se till att registren över primärproducenterna är fullständiga. Länsstyrelserna bör även överväga om samverkan kan vara ett sätt att bättre utnyttja personalresurser och kompetens. I skrivelsen om granskning av livsmedelskontrollen (skr. 2014/15:16) redovisar regeringen sina bedömningar när det gäller åtgärder med anledning av – tar staten sitt ansvar? (RiR 2014:12). Av granskningsrapporten framgår att anser att staten inte tar ansvar för en fungerande livsmedelskontroll då regeringen inte har gjort tillräckligt för att komma till rätta med de brister och problem som finns. övergripande rekommendation är att regeringen och de ansvariga myndigheterna prövar om en tydligare statlig styrning leder till tillräckliga förbättringar i kontrollverksamheten. Regeringen delar delvis denna uppfattning och avser att ytterligare förtydliga instruktionerna samt ge vissa i uppdrag att förbättra och utveckla livsmedelskontrollen så som föreslår. Att konsumenterna känner tillit till de livsmedel som produceras och säljs är av yttersta vikt. Regeringen anser att en väl fungerande livsmedelskontroll är en viktig förutsättning för denna tillit. Utskottets förslag i korthet bifaller ett motionsyrkande om att regeringen ska ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. avslår motionsyrkanden om en översyn av avgifter, att samordna, samverka och effektivisera tillsynen, att på EU-nivå prioritera livsmedelsbedrägeri, att förstatliga tillsynen, införa kontrollsymboler vid redovisning av livsmedelskontrollen, möjlighet att byta livsmedelsinspektör, tydliggöra ansvaret för revision och uppföljning och skärpt straff mot brott mot livsmedelslagen. Jämför reservationerna 1 (S, MP), 2 (M), 3 (V), 4 (M), 5 (M), 6 (M), 7 (V), 8 (SD) och 9 (V). Regeringen delar bedömning att uppföljningen av livsmedelskontrollen bör förbättras och fördjupas. En väl fungerande uppföljning är en viktig förutsättning för att ständigt kunna förbättra och utveckla kontrollen. Regeringen avser därför att förtydliga att roll, förutom att samordna, även är att följa upp livsmedelskontrollen i syfte att bättre kunna identifiera och åtgärda brister. Regeringen avser inte att vidta några förändringar i lagstiftningen om och länsstyrelsernas roller när det gäller samordning och vägledning. Regeringens bedömning är att det inte behövs något ytterligare klargörande i lagstiftningen om revision av kontrollmyndigheterna. Några åtgärder avses därför inte vidtas i fråga om lagstiftning. Fortsatt uppföljning av hur revisionen fungerar i praktiken bedöms dock som angelägen för att säkerställa kvalitet och utveckling i kontrollen. anser att länsstyrelserna bör förbättra förutsättningarna för livsmedelskontrollen genom att se till att registren över primärproducenterna är fullständiga. Regeringen delar den bedömningen och avser därför att förtydliga i livsmedelsförordningen (2006:813) att länsstyrelserna ska föra uppdaterade förteckningar över godkända och registrerade anläggningar. Dessutom avser regeringen att ge länsstyrelserna i uppdrag att aktivt verka för en ökad registrering av primärproducenter. Regeringen avser vidare att följa utvecklingen för att bedöma om ytterligare åtgärder eller krav behövs för att säkerställa att målet med ökad registrering nås. Regeringen avser inte att ändra kontrollansvaret inom Vidare avser regeringen att ge länsstyrelserna i uppdrag att rapportera i vilken omfattning som samverkan sker för att bättre utnyttja kompetensen Rapporteringen ska göras till . Även om ansvaret för att maten är säker och att livsmedlen uppfyller de krav på redlighet som lagstiftningen ställer alltid ligger på producenterna, är en väl fungerande livsmedelskontroll en förutsättning för att konsumenterna ska känna tillit till mat och matproduktion. Regeringen tar därför allvarligt på den kritik som riktat mot livsmedelskontrollen och avser att nära följa utvecklingen och de förändringar som följer av de åtgärder som nu I ljuset av detta kan frågan om hur kontrollen organiseras därför vara något som kan behöva prövas på nytt. bedömningar att det finns behov av en ständig utveckling inom området, och regeringen har som ambition att anpassa den statliga styrningen för att I motion 2014/15:1064 av (M) framhålls behovet av en översyn av avgifterna vid tillsyn på livsmedelsområdet. arbete med att kontrollera livsmedelshygien och tillsyn av livsmedelsanläggningar är en viktig verksamhet. finns signaler om att myndigheternas kontrollfrenesi på området har eskalerat. Av föreskrifter om avgifter för offentlig kontroll, prövning och registrering (LIVSFS 2006:21) framgår det att myndigheten själv kan fastställa en kontrolltid, vilken tillsammans med en fastställd timtaxa ska motsvara myndighetens faktiska kostnader för kontrollen. Denna typ av ”fasta” avgifter kan få mycket märkliga effekter, vilket blir extra tydligt för mindre företag. Kraven på livsmedelshygien ska vara högt ställda i alla livsmedelsanläggningar, men företagen ska inte betala för mer kontrolltid än vad som faktiskt genomförs på företaget i fråga. Avgifterna bör baseras på myndighetens nedlagda tid för kontrollverksamheten i fråga och inte vara fasta. Detta är också något som tar upp i sin rapport (RiR 2014:12). Enligt motionären bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt se över regelverket för beräkning av kontrolltider och avgifter när det gäller livsmedelsföretag. I motion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås att ges i uppdrag att arbeta fram en policy för livsmedelskontroll som grundar sig på dialog och en tydligare koppling mellan avgift och faktiskt utförd kontroll. Samordning, samverkan och uppföljning av tillsynen I motion 2014/15:1225 av (M) yrkande 3 anförs att regeringen bör se över möjligheterna att samordna och effektivisera tillsynen så att den blir mer kostnadseffektiv och mer tidseffektiv samt att minska och förtydliga regelverken. I motionen framförs bl.a. att det tillkommer en ansenlig mängd kontroller och avgifter för livsmedelsföretagare som producerar en produkt dels för försäljning i gårdsbutik, dels för försäljning i närliggande matbutiker och i livsmedelskedjor runt om i landet. För livsmedelsproduktionen generellt sett bör man överväga att se över om det är möjligt att avskaffa vissa regler som styr hantering och produktion av livsmedel. I kommittémotion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 12 framhålls att bör vara en drivande röst för att EU i större utsträckning ska prioritera frågan om livsmedelsbedrägeri. I motion 2014/15:2974 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkande 11 föreslås att Statskontoret får i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden. Motionärerna betonar att en viktig del för att förenkla livsmedelsproducenters och livsmedelsföretags vardag är en förbättrad modell för livsmedelskontroller. I kommittémotion 2014/15:3016 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att regeringen ger och länsstyrelserna i uppdrag att verka för en ökad samverkan mellan kommunerna när det gäller livsmedelskontrollen. Motionärerna påpekar att granskning visar att samverkan mellan kommunerna är begränsad och att något systematiskt arbete för att stödja en sådan utveckling inte pågår från ansvariga statliga myndigheter. I motionen konstateras vidare att eftersom kontrollen ska finansieras av de livsmedelsföretagare som kontrolleras finns även ytterligare skäl att öka samverkan så att de får den kontrolltid de betalat för. Likvärdig tillsyn – förstatliga tillsynen I motion 2014/15:1065 av (M) framhålls vikten av att skapa en mer likvärdig tillsyn på livsmedelsområdet. Den tidigare regeringen förde med lyckat resultat över ansvaret för djurskydd och djurskyddsinspektörernas arbete till länsstyrelserna. Syftet var bl.a. att göra arbetet mer likvärdigt över hela landet. Av samma anledning borde motsvarande ansvarsförflyttning göras när det gäller tillsynsverksamheten på livsmedelsområdet. I (RiR 2014:12) konstateras bl.a. att många livsmedelsföretag inte får årliga kontroller trots att de tillhör de högsta riskklasserna vilket kan få konsekvenser för livsmedelssäkerheten. I rapporten konstateras vidare att kommunerna efterfrågar mer konkret vägledning och stöd främst när det gäller livsmedelsinspektörernas bedömningar. Med hänvisning till detta anser motionären att ansvaret för tillsynsverksamheten bör flyttas från kommuntill länsstyrelsenivå. I motion 2014/15:1547 av (SD) framförs att regeringen bör verka för att ta ifrån kommunerna ansvaret för livsmedelskontroller för att i stället lägga hela ansvaret på den statliga tillsynsmyndigheten. självstyret är viktigt för att ge väljarna en mer nära makt att avgöra sin egen Emellertid är det ändå så att alla kommuner inte har vare sig kompetens eller kraft att lösa vissa ansvarsområden på bästa sätt. ansvarsområden är livsmedelskontrollen, där staten har det övergripande ansvaret för de större livsmedelsanläggningarna, men där kommunerna tar ansvar för grossister, livsmedelsbutiker och restauranger. förtjänar en enhetlig och kompetent livsmedelskontroll. Redovisning med standardiserade kontrollsymboler Enligt motion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 8 bör resultaten av en livsmedelskontroll redovisas med standardiserade kontrollsymboler. I bl.a. och har man ett system med standardiserade kontrollsymboler som gör det enkelt för kunden att se hur företaget har klarat sig i livsmedelskontrollen. Det bör övervägas om ett liknande system bör införas även i . Det skulle underlätta för kunden att välja säker mat, och de företag, butiker och restauranger som har en god livsmedelssäkerhet kan marknadsföra det gentemot kunderna. I motion 2014/15:2976 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att livsmedelsföretag ska kunna byta livsmedelsinspektör. Om ett livsmedelsföretag och en livsmedelsinspektör inte kan enas om ett beslut går det att överklaga till kommunen. Om det inte går att hitta en lösning går ärendet vidare till högre instans, länsrätten vilket är ett krångligt och I motionen understryks att det i vissa kommuner bara finns en livsmedelsinspektör, och därför föreslås att kommuner och regionförbund samverkar för att kunna erbjuda möjligheten till byte av Genom fördjupad samverkan ökar även möjligheten till specialisering för de olika inspektörerna, jämfört med då en inspektör måste kunna allt.