bet · H101JuU10 · 2014-05-13 00:00:00 — 1. dödar en skyddad person, 2. tillfogar en skyddad person allvarlig smärta eller skada eller utsätter denne för svårt lidande genom tortyr eller annan omänsklig behandling, 3. utsätter en skyddad person för medicinskt eller vetenskapligt experiment som inte sker i personens intresse och som innebär allvarlig fara för hans eller hennes liv eller hälsa, 4. skadar en person som är försatt ur stridbart skick, 5. utsätter en skyddad person för allvarligt sexuellt övergrepp genom våldtäkt, påtvingad prostitution, sexuellt slaveri eller annan till sitt allvar jämförbar gärning, 6. i syfte att påverka den etniska sammansättningen av en befolkning eller att föröva andra svåra överträdelser av allmän folkrätt, frihetsberövar en skyddad person av kvinnligt kön som med tvång gjorts havande, 7. utsätter en skyddad person för förödmjukande eller nedsättande behandling som är ägnad att allvarligt kränka den personliga värdigheten, 8. i strid med allmän folkrätt deporterar eller tvångsförflyttar en skyddad person, 9. verkställer eller dömer ut ett straff mot en skyddad person utan att han eller hon först fått en rättvis rättegång, 10. i syfte att förmå en stat, person eller organisation att utföra eller avstå från en handling, tar en skyddad person som gisslan, eller 11. till nationella väpnade styrkor eller väpnade grupper rekryterar eller för direkt deltagande i fientligheter använder barn som inte fyllt . 11. när det gäller barn som inte fyllt a) , använder barnet för direkt deltagande i fientligheterna, rekryterar barnet till väpnade grupper eller genom obligatorisk rekrytering tar ut barnet till nationella väpnade styrkor eller b) , genom frivillig rekrytering tar ut barnet till nationella väpnade styrkor. Straffet är fängelse i högst sex år ska vi debattera justitieutskottets betänkande Straffansvar för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.Då jag inleder denna debatt i en mycket komplex fråga, vill jag ändå försöka att göra en mycket kort bakgrundsbeskrivning som inte kommer att vara fullständig. Historien fram till är lång.Romstadgan för antogs i . Genom Romstadgan inrättades en permanent internationell domstol för utredning och lagföring av vissa allvarliga internationella brott.Sverige tillträdde stadgan 2001. Med detta tillträde till Romstadgan följer vissa folkrättsliga förpliktelser, bland annat ska man ha ett rättsligt samarbete med Internationella brottmålsdomstolen.År 2002 gavs en särskild utredare i uppdrag att bland annat se över den svenska lagstiftningen. Vid översynen skulle innehållet i Romstadgan beaktas.Utredningen antog namnet Internationella straffrättsutredningen. Det är resultatet av den som vi har på bordet av översyn, analyser och utredningar - utan att gå in på alla detaljer. Regeringen föreslår en ny lag om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Syftet är bland annat att lagstiftningen ska bli mer konkret och förutsägbar. Lagstiftningen innebär också en modernisering. lagstiftning förs nu ihop i en lag. I ett fall, avseende brott mot mänskligheten, saknas nationell lagstiftning . Det förs nu in i det här förslaget. Brotten ska kunna lagföras i i minst samma utsträckning som vid Internationella brottmålsdomstolen.Genom lagen införs också nya bestämmelser om brott mot mänskligheten när det gäller särskilt angivna gärningar om de utgör eller ingår som ett led i ett omfattande eller systematiskt angrepp riktat mot en civilbefolkning. Straffet föreslås vara fängelse , i lägst fyra och högst eller på livstid.En ny straffbestämmelse om folkmord införs också. Straffskalan för folkmord och grov krigsförbrytelse föreslås vara detsamma som för brott mot mänskligheten.Lagen föreslås även innehålla en bestämmelse om att militära och civila förmän under vissa förutsättningar ska kunna anses som gärningsmän till nu aktuella brott som begås av underlydande. Dessutom föreslås ett särskilt straffansvar för militära och civila förmän som har brustit i kontrollen av underlydande eller som har underlåtit att anmäla de brott somtas upp i propositionen. Straffskalan föreslås vara fängelse i högst . Folkmord, brott mot mänskligheten och grov krigsförbrytelse liksom försök till dessa brott ska enligt förslaget inte kunna preskriberas. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2014.Herr talman socialdemokrater har ett särskilt yttrande över förslaget till ny lag. Där för vi ett resonemang och problematiserar vissa frågor. Bland annat pekar vi på att den nya lagen har fått en utformning som innebär en uttömmande kodifiering av sedvanerätten. Man kan säga att regeringen låter sig styras av legalitets- och rättssäkerhetsskäl som i sin tur kanske leder till ett mer dualistiskt synsätt.I en debattartikel i menar chefen för straffrättsenheten vid att med den lagstiftning som regeringen nu presenterar upphör införlivandemöjligheterna i stort sett utanför lagstiftningsprocessen. Enligt henne kan reglerna i lagen i viss utsträckning anpassas till den internationella utvecklingen, men någon möjlighet att utan lagändring införa helt nya gärningstyper finns inte. och föreslår att ska besluta att införa två portalparagrafer som partierna menar ger de svenska domstolarna en fortsatt dynamisk roll i den internationella rättsutvecklingen. Det är i stort sett samma paragrafer som fanns med i utredningen som kom 2002 och som ligger till grund för regeringens förslag.Vi delar uppfattningen att har en viktig roll att spela när det gäller att driva på och förändra den internationella lagstiftningen, men - som vi skriver i vårt yttrande - vi är tveksamma till att den innebörd som och förordar skulle ha något slags verkan. Vi har därför valt att inte ställa oss bakom förslaget om införande av paragraferna. Vi anser att frågan om att kunna införliva den allmänna folkrätten som utvecklas är angelägen. Vi tänker därför följa den sedvanerättsliga utvecklingen noga. Ett konkret exempel gäller möjligheten att förbjuda rekrytering av barnsoldater som inte fyllt . Den frågan har ju faktiskt behandlas i fakultativa protokollet till som också har godkänts av . accepterar vi regeringens bedömning att straffansvar endast bör omfatta gärningar som riktar sig mot barn som inte har fyllt . Eftersom vi vet att det ständigt pågår en utveckling av sedvanerätten är vår bedömning att läget när det gäller en 18-årsgräns för rekrytering av barnsoldater kommer att förändras . Vi kommer att verka för att så sker så fort som möjligt. Vid ett eventuellt regeringsskifte kommer vi givetvis att låta göra en översyn av lagen. Om inte annat så kommer vi att följa utvecklingen.Herr talman! Avslutningsvis står vi bakom propositionen så här långt, men vi har tillsammans med och en reservation, nr 5, som jag yrkar bifall till. Det är en fråga som inte finns med i regeringens proposition, och det gäller ett särskilt straffstadgande om tortyr.Sverige är bundet av . Konventionen kräver att staterna definierar tortyr som ett brott i nationell rätt - detta för att man ska kunna lagföra personer som misstänks för tortyr och som befinner sig i landet, om de inte utlämnas.Sverige har inte kriminaliserat tortyr. Många former av tortyr är kriminaliserade som andra brott. Vi tycker att det är mycket otillfredsställande att ett så allvarligt brott som tortyr i svensk rättstillämpning rubriceras som till exempel misshandel, olaga tvång, människorov eller våldtäkt. Även om dessa brott naturligtvis är mycket allvarliga har de inte samma tyngd eller samma symbolvärde som brottet tortyr. Ett tortyrbrott skulle enligt vår uppfattning inte heller preskriberas. Det är viktigt att inte blir en för torterare. måste ta sitt internationella ansvar och ställa sådana personer inför rätta. Detta har vi påpekat . Det är därför beklagligt att frågan inte behandlas i propositionen. vet vi att det pågår ett arbete vid med att ta fram ett direktiv till utredning i frågan. Men efter så många års arbete med den proposition som vi debatterar hade det hunnits med att även ha med ett särskilt straffstadgande om tortyr. Sedan har det funnits en allt större vilja i världen att inte bara åtala stater utan också enskilda individer för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Ett utslag av denna utveckling har varit de kända och tillfälligt inrättade krigsbrottstribunalerna i och det som åtalat enskilda för krigsbrott begångna . Som ett ytterligare steg i denna utveckling antogs den så kallade Romstadgan för , även kallad bara Romstadgan, vid en diplomatkonferens i . Genom stadgan inrättades den så kallade eller ICC som den också ofta kallas. ICC är en permanent brottmålsdomstol med syfte just att åtala enskilda för krigsförbrytelser, oavsett var de begåtts i världen. Det är en utveckling som mänskligheten ska vara stolt över. Det går inte längre att begå folkmord och endast hänvisa till att man följde order.För att ICC ska kunna fungera har de stater som tillträtt stadgan vissa resursmässiga och praktiska förpliktelser mot domstolen. Dessa har redan uppfyllt, bland annat genom lagen om samarbete med . Utöver dessa förpliktelser finns enligt stadgan också uppmaningar att frivilligt anpassa medlemsländernas nationella rätt efter stadgan. Eftersom stadgan, när den infördes, baserades på vedertagna uppfattningar inom världssamfundet om vad som utgör brott mot mänskligheten var och är lagstiftning i stort sett redan anpassad efter stadgan. Exempelvis har vi 22 kap. 6 § som bland annat gör det olagligt att begå folkrättsbrott. Nämnas kan förbud mot att använda förbjudna stridsmedel, att anfalla civilpersoner och att inleda anfall mot militär som kommer att förorsaka synnerligen svåra civila dödsfall och så vidare.Vi har också lagen om straff för folkmord. I 1 § står följande att läsa: "Den som begår en gärning, för vilken det enligt lag är föreskrivet fängelse , mot en nationell, etnisk, rasmässigt bestämd eller religiös folkgrupp med avsikt att förgöra gruppen helt eller delvis, döms för folkmord till fängelse , lägst fyra och högst , eller på livstid. "Vad gäller de så kallade brotten mot mänskligheten som exempelvis mord, våldtäkt, förslavning och tortyr gäller allmänna paragrafer om exempelvis våldtäkt och mord som återspeglar vår svenska rättsuppfattning om dessa handlingar. Den som gör sig skyldig till någon av alla dessa handlingar jag räknat upp - oavsett var de begås i världen - kan , vid sidan av , alltså också dömas i Sverige.Jag tänker nu lyfta fram några synpunkter från några av remissinstanserna. För det första påpekar att det helt saknas adekvat bedömning av eventuella kostnader för domstolsväsendet. För det andra påpekar att de dömda kommer att uppta plats inom den svenska kriminalvården, vilket kommer att medföra kostnader som inte ens är förutsägbara eftersom krigsförbrytare kommer att kräva speciell särbehandling säkerhetsmässigt. För det tredje påpekar att eftersom förslagen rör brott, oberoende av var i världen de begåtts eller av vem, kan inte de möjliga kostnaderna för förslagen anses vara försumbara.Domstolsverket, och - tre tunga remissinstanser - säger alltså alla att förslagen kommer att medföra oförutsägbara och inte försumbara kostnader.Jag vill också påpeka att regeringen föreslår att preskriptionstiden ska avskaffas för nästan samtliga av dessa brott. Det betyder att blir skyldigt att utreda krigsbrott begångna av vem som helst, var som helst och för hur länge sedan som helst. Låt exempelvis säga att en tamilsk invandrare från anmäler en lankesisk invandrare i för krigsförbrytelser. Då ska utreda och åtala den personen för ett krigsbrott som har skett på andra sidan jordklotet. Det är mycket svårt och kostsamt att utreda sådana brott enligt vid . Det saknas ofta teknisk bevisning; ibland finns inte ens brottsplatserna kvar. Men det är vad regeringen föreslår i propositionen.Herr talman! Bara det så kallade Södertäljemålet mot maffian i kostade skattebetalarna i första rundan. Tänk då vad alla förundersökningar, rättegångar och kriminalvård skulle kosta om vi skulle utreda de hundratals eller kanske tusentals krigsförbrytare som finns i . Hur ska regeringen kunna förutse sådana kostnader när regeringen inte ens vet hur många krigsförbrytare det finns i till följd av den ansvarslösa massinvandringspolitik som förts och som fortfarande förs?Vi ska vara stolta och glada över att vi har en väl fungerande internationell brottmålsdomstol, ICC, vars syfte är att särskilt fånga upp alla krigsförbrytare, ge dem en rättssäker rättegång och döma dem - allt i enlighet med världssamfundets samlade värdegrund.ICC har sammanlagt 160 länder som samarbetar för att driva och finansiera den, däribland . bidrag till ICC:s budget uppgår under bara 2014 redan till . Under 2013-2015 bidrar dessutom med till ICC:s brottsofferfond.Herr talman! Det är , , som har kompetensen, resurserna och uppgiften att åtala krigsförbrytare. Låt det då också vara Internationella brottmålsdomstolens uppgift att åtala och döma internationella krigsförbrytare.Jag vill med detta sagt härmed yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Vi diskuterar nu betänkandet Straffansvar för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Vi i har påtalat behovet av ny lagstiftning som grundar sig på Internationella straffutredningens förslag. Vi har motionerat om de här frågorna. Därför välkomnar vi att regeringen nu presenterar en ny lag om straff för folkmord, brott mot mänskliga rättigheter och krigsförbrytelser.Den föreslagna lagen innebär en klar förbättring och modernisering av regelverket. Så långt är det bra jobbat, måste jag säga. Tyvärr anser vi att man reducerar den viktiga roll som folkrätten traditionellt har haft inom svensk straffrätt. Detta beklagar vi. anser att även i fortsättningen ska ligga i framkant och vara pådrivande i den internationella rättsutvecklingen. Det lagförslag vi nu har att ta ställning till innebär att den roll som folkrätten traditionellt har haft reduceras. I stället för att inkorporera hundratals internationellt överenskomna artiklar har en mindre box av svensk rätt i 16 paragrafer konstruerats. Boxen återspeglar visserligen regler i Romstadgan, men all folkrätt som faller utanför boxen exkluderas från den svenska rättsordningen.Ett konkret exempel: Om ansluter sig, vilket också har skett, till ett tilläggsprotokoll till som stärker förbudet mot att rekrytera barnsoldater genom att omfatta en ny åldersgrupp, då kan vi inte använda oss av denna nya norm i vår egen straffrätt, eftersom i fråga liksom dess straffrättsliga uppföljning ännu inte har uppnått status av allmän folkrätt.Vi anser också att det är ett misstag att exkludera del tre i Romstadgan, eftersom dess regler är nära förknippade med de folkrättsliga brottsbeskrivningar som återfinns såväl i Romstadgan som i det aktuella lagförslaget. I utredningens betänkande gjordes visserligen bedömningen att internationellt överenskomna allmänna principer varken behövde eller skulle tillämpas av svensk domstol. Men det har förflutit en hel del tid, och det har utvecklats internationell rättspraxis på ett sätt som stärker rättssäkerheten för den som anklagas för brott. Det är av stor vikt att denna normbildning ska kunna beaktas i svensk rätt, vilket inte blir fallet med regeringens förslag.För att folkrätten ska få behålla sin dynamiska roll inom svensk straffrätt vill vi att de två inledande bestämmelser som fanns med i den internationella straffutredningens förslag i något modifierad form införs i den föreslagna lagen. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 2.Jag skulle vilja fråga regeringspartierna: Är det inte av stor vikt att vi har en framskjuten roll när det gäller folkrätten? Av vilken anledning backar man? Det här är någonting som man har varit stolt över och som vi också fortsättningsvis vill vara stolta över. Jag skulle vilja veta: Vilken är orsaken till att man inte vill ha kvar denna framträdande roll?Sedan har vi också det här med rekrytering av barn till väpnade styrkor. Alltsedan antogs har det funnits en strävan att höja åldern från 15 till . har varit en av de stater som drivit på mest för att genomföra en 18-årsgräns för soldater. Det är både förvånande och väldigt olyckligt att regeringen nu accepterar en så låg åldersgräns som . Vi anser att även bör och ska bidra till den folkrättsliga utvecklingen på området.Regeringen motiverar 15-årsgränsen bland annat med att en 18-årsgräns inte har stöd i internationell sedvanerätt. Då vill vi påpeka att 153 länder av FN:s 194 medlemsländer har tillträtt det fakultativa protokollet. Det här är på gång. Här vill jag ställa frågan: Varför har vi inte en 18-årsgräns? Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 4.Precis som och tycker att det är viktigt att inte blir en för torterare. Därför måste vi också ta ansvar och ställa sådana personer inför rätta. Det här har vi i motionerat om . Det är verkligen beklagligt att regeringen inte har med ett särskilt straffstadgande för tortyr och att det inte behandlas i det här förslaget.Nu skriver man i betänkandet: "har informerat om att det pågår ett arbete vid departementet med att ta fram direktiv till en utredning av frågan." Jag måste bara säga: Hur har inte vi i interpellationsdebatter och motioner tagit upp att man måste kriminalisera tortyr här i ? Vi har fått svaret: Ja, men de specifika brotten är ju straffbara. Vi har också fått svaret att det här skulle vara på gång.Nu håller man på att ta fram direktiv. Varför har denna fråga dröjt så länge? Det är det tredje ämne jag frågar om. Vi skulle gärna vilja ha svar på våra frågor. Angående det här med tortyren kommer det att ta en hisklig tid innan vi har ett sådant lagförslag på bordet. Det finns vissa brott som är så avskyvärda att vem som än begått dem och var de än begåtts måste man kunna ställas inför rätta för dem. Med Romstadgan följer vissa förpliktelser, såväl folkrättsliga förpliktelser i det rättsliga samarbetet med som straffrättsliga. Syftet är att man ska kunna lagföras i för brott i samma utsträckning som vid . I ingressen till Romstadgan understryks att den ska kompletteras av en nationell jurisdiktion. Syftet är alltså att förmå staterna att själva se till att de allvarliga brott som angår hela det internationella samfundet inte förblir ostraffade. Genom lagen införs också nya straffbestämmelser gällande brott mot mänskligheten. En straffbestämmelse gällande folkmord införs också.Romstadgan är ett resultat av förhandlingar mellan 160 länder. Avsikten har varit att kodifiera gällande sedvanerätt, som ska vara bindande för alla länder. Romstadgan speglar alltså den syn som fanns när stadgan antogs, men sedvanerätt kan och ska utvecklas, och en viss utveckling har skett sedan den antogs. För den har det funnits ett intresse av att nationell lagstiftning ska möjliggöra lagföring vid dessa allvarliga brott på motsvarande sätt och i minst samma utsträckning som enligt den internationella ordning som varit med och verkat för. Därför har regeringen sett det som önskvärt att reformera regelverket på området. Regelverket kan utformas på olika sätt, och det avgörande är inte uppdelningen i olika brottstyper utan i vilket sammanhang brotten begåtts.Jag tror att detta är ett av de mest komplicerade betänkanden vi debatterat, om inte det allra mest komplicerade. Då är jag ändå jurist och har läst en hel del folkrätt. Jag tror att det är viktigt att se att regeringen har haft i fokus att de straffrättsliga bestämmelserna så långt som möjligt ska vara förenliga med internationella åtaganden och tolkas i så fördragsvänlig anda som möjligt. Därför är det kanske inte alltid nödvändigt med uttryckliga regleringar. De kan göras utifrån fördragskonforma tolkningar. Remissinstanserna har utöver det här yttrandet också ombetts yttra sig över ett antal andra områden. Alliansregeringen ville se om det fanns stöd för att gå längre gällande exempelvis barnsoldater, så att det skulle gälla för barn . Remissinstanserna har svarat att det är på väg åt det hållet och att det är en god ambition och målsättning, men flera av dem sade att vi inte riktigt är där . Det behövs en samsyn i hela världen, och finns bara stöd upp till . Det är viktigt att ta upp frågan när tillfälle ges och markera från svenskt håll vid konferenser, till exempel när det gäller bistånd till länder som inte uppfyller 18-årsgränsen, men det är också viktigt att man inte slår hål på systemet, vilket sker om man inte håller sig inom de juridiska ramperna.Andra steg kan som sagt tas för att föra folkrätten framåt. Här måste vi markera vilken vår ambition är, vilket också har gjorts av barnministern vid ett flertal tillfällen. Precis som sagts av andra är det viktigt att följa sedvanerätten, men också för svensk del att fortsätta spela en viktig roll och driva på för att förändra den internationella lagstiftningen. Därför kommer självklart förändringar att ske. Socialdemokraterna är tydliga i sitt särskilt yttrande. Det här ska självklart följas upp och utvärderas. Vi måste se att det får den effekt och verkan som var tänkt. Vi ska ha och kommer fortsatt att ha en framträdande roll inom folkrätten. Vi vet att människor förföljs och dödas. Vi vet att barn svälter och att kvinnor våldtas, och vi vet att det händer igen och igen.Vi har en röst, och vi måste föra fram detta. Vi måste vara nageln i ögat på alla de hemskheter som utförs. Vi måste ge en röst åt dem som inte har en röst. Vi måste ge hopp åt dem som har slutat tro. Vi måste ge stöd åt dem som vill fortsätta att kämpa.Vi måste säga stopp, och vi måste visa att vi fördömer alla former av kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Ett steg i fördömandet är att man ställer de ansvariga inför rätta för sådana bestialiska handlingar som skett.Med det sagt vill jag återkoppla till den låga debattnivå som var här tidigare i kammaren. Det talades om tusentals krigsförbrytare i . För min del vill jag säga att den debattnivån är under all kritik.Sverige ska vara och är en väldigt viktig aktör i det internationella samfundet. Det ska vi fortsätta att vara. Vi ska se till att människor ses som barn . De ska inte vara barnsoldater . Det ska vi se till i alla sammanhang.Vet vi att några bor här i som har deltagit i bestialiska handlingar ska de personerna ställas inför rätta. Det handlar inte om tusentals personer. Däremot finns det väldigt många runt om i världen som har varit med om fruktansvärda handlingar. Kan ta ett ansvar ska vi också göra det.När det gäller tortyr har vi i ett rikstingsbeslut. Däremot är det en väldigt komplex fråga. kan det falla in under grov misshandel. Nackdelen med det är, som sades tidigare, att preskriptionstiden då är mycket kortare. Det finns också ett förbud gällande tortyr i regeringsformen.Justitiedepartementet har varit tydligt, och direktiv har tagits fram. Det finns svårigheter med att definiera tortyr. Men att det finns svårigheter gör inte att det inte ska finnas en lagstiftning. Den kommer, och som kristdemokrat hoppas jag att den kommer väldigt snart. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. från tar upp frågan om tortyr. Svaren vi fått i denna kammare är att det är komplicerade frågor och att vi redan har lagstiftning för misshandel och våldtäkt. Det resonemanget har vi hört . Man har haft lite tid på sig, och ändå är kommittédirektiven på gång först . Det är väl bra att de är på gång. Men jag hade hellre velat att vi hade haft med även detta förslag. Det är av yttersta vikt att man kan döma någon i detta land för tortyr.Jag sade i mitt anförande att vi i är väldigt glada. Vi har motionerat om krigsförbrytelser, brott mot mänskliga rättigheter och så vidare. Vi menar att i och med att man gör en viss brottskatalog begränsar det den framskjutna position vi haft när det gäller folkrätten eftersom flera saker hamnar utanför.Det var det jag ville ställa min fråga om. Vår framskjutna roll blir mindre. Varför kan man inte ha med de inledande meningar som Vänstern och föreslår? Det är som ett tillägg.