bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — Därför är det viktigt att skolan hjälper till att överbrygga digitala klyftor och kompenserar för elevernas olika förutsättningar utifrån hemförhållanden. uppföljning, som presenterades , visar att tillgången till it i skolan ökar men framför allt att det finns betydande skillnader mellan skolorna. Staten har ett ansvar och detta måste tydliggöras i en nationell it-strategi för skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. It i skolan, punkt 41 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:Ju389 av (KD) yrkande 1 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 18. It-satsningar handlar både om infrastrukturen – datorer – och om kompetensen hos lärare och elever. Förutom att många lärare saknar egna datorer, saknar många också utbildning i källkritik. Det är viktigt att lärarna har kunskap i källkritik för att de ska kunna bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt förhållningssätt till de uppgifter som de kan ta del av via sina datorer. It, som både arbetsverktyg och pedagogiskt redskap, är viktigt för en skola som ska utbilda för framtiden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärverktyg, punkt 42 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 15 samt 2013/14:Ub375 av (MP) och 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 10. bör, i samarbete med Kommuner och Landsting samt lämpligt lärosäte, få i uppdrag att utreda förekomsten av sponsrade läromedel i skolan och hur dessa förhåller sig till förekomsten av förlagsproducerade läromedel och vilka konsekvenser detta förhållande får för undervisningen. Om den ökande förekomsten av sponsrade läromedel visar sig ha negativa följdverkningar ska utredaren även föreslå åtgärder för att problemet ska avhjälpas. Jag anser att alla elever ska ha likvärdig tillgång till läromedel av hög kvalitet. Grundskolornas anskaffning av traditionella läromedel har minskat. Det kan innebära att många skolor använder gamla läromedel. Det är av flera skäl problematiskt, t.ex. är gamla läromedel varken anpassade till befintlig läroplan eller moderna arbetssätt. Dessutom förändras samhället i snabb takt, vilket rimligen borde ställa nya krav på läromedlens utformning och innehåll. Det kan också innebära att huvudmännen i högre utsträckning använder sponsrade läromedel. Dessa läromedel är i allmänhet kostnadsfria och erbjuds av organisationer av olika slag. Parallellt med att läromedelsinköpen minskar ökar förekomsten av sponsrade läromedel. Sådana läromedel är inte kvalitetssäkrade på samma sätt som läromedel producerade i samarbete mellan pedagogisk profession och läromedelsförlag. Sponsrade läromedel kan mycket väl fungera som ett bra komplement till andra läromedel. Sponsrade läromedel kan emellertid inte ersätta läromedel som producerats av läromedelsförlag och faktagranskats av oberoende pedagogisk expertis. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärverktyg, punkt 42 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:Ub375 av (MP) och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 15. Det är illavarslande att det förekommer böcker i skolan som helt bryter mot läroplanernas värdegrund. Fördomar, stereotypa föreställningar om vad som är manligt och kvinnligt samt trångsynthet bevaras och befästs i skolan när dess roll borde vara att bryta desamma. Skolorna måste därför ta större ansvar när det gäller inköp och inventering av läroböcker. Ansvaret för att undervisningen utformas i enlighet med läroplanernas värdegrund ligger på huvudmän, rektorer och lärare. Huvudmännen har ett viktigt ansvar att skapa rimliga förutsättningar för att värdera de läroböcker som ska användas i undervisningen. Det kritiska tänkandet och granskandet måste även få större tyngd i undervisningen redan tidigt i . För att underlätta för skolorna vid inköp av läromedel och sätta press på läromedelsförlagen att tänka igenom vad de publicerar bör få i uppdrag att utreda ett inrättande av en läromedelsmärkning à la Svanen för de läromedel som är utformade i enlighet med läroplanernas värdegrund. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 43 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 20. För att fler unga ska gå från gymnasiestudier till arbete eller till vidare studier behöver attraktiviteten hos de program som ger goda möjligheter till jobb stärkas. Enligt skollagen (2010:800) ska alla elever ha tillgång till personal med kompetens så att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Utvecklingen visar dock att det finns stora skillnader i landet på tillgången till yrkes- och studievägledning. Bättre vägledning gör att ungdomar får bättre kunskap om vad som krävs av dem på arbetsmarknaden, ger bättre grund för beslut om fortsatt inriktning på gymnasiestudierna och stävjar avhopp. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 43 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 20 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 12. Studie- och yrkesvägledare fyller en viktig funktion i skolan. Undersökningar visar att god tillgång till studievägledning i minskar risken för avhopp i gymnasieskolan. Jag vill initiera en översyn av hur de allmänna råden för studie- och yrkesvägledning bidrar till att elevernas behov tillgodoses. Utifrån resultatet av översynen ska regelverket om studie- och yrkesvägledningen anpassas efter skolornas behov. Jag vill även att tillgången till studie- och yrkesvägledning förbättras i skolorna. Jag vill att studie- och yrkesvägledningen ges tydliga uppdrag att tillsammans med branschen bedriva informationsarbete på grundskolenivå. Denna typ av åtgärd har lokalt visat sig mycket effektiv, eftersom kunskapen om hur framför allt industriyrken har förändrats är dålig bland unga människor. Förlegade bilder av yrkens innehåll och status kan förändras och ungdomar får moderna, korrekta bilder av verkligheten. arbetsmarknad är mycket könssegregerad, något som har betydelse för kvinnors och mäns hela arbetsliv och inkomst. Kvinnodominerade branscher och sektorer har lägre lön än mansdominerade branscher. Unga kvinnor söker sig i högre utsträckning till traditionellt mansdominerade branscher än unga män söker sig till traditionellt kvinnodominerade branscher. Det finns fler kvinnor i tillverkningsindustrin än det finns män inom vård och omsorg. Mot denna bakgrund bör det göras särskilda insatser redan i för att få fler pojkar att intressera sig för vård och omsorg. Det bör läggas minst lika mycket resurser på att få pojkar intresserade av yrkesområden inom vård och omsorg som på att få flickor intresserade av teknik. Det är viktigt att skolans studie- och yrkesvägledning uppmuntrar eleverna att göra otraditionella val. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan om att modernisera yrkesvägledningen. En modern elevhälsa, punkt 44 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 28 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 26 och 2013/14:Ub201 av och (båda MP), 2013/14:Ub386 av (M), 2013/14:Ub399 av (M) och 2013/14:Ub579 av m.fl. (S). Såväl unga kvinnors som unga mäns psykiska hälsa försämras i . Ungdomar med psykisk ohälsa behöver hjälp och stöd i ett tidigt skede, och då behövs en väl fungerande elevhälsa med kunskap och resurser för att möta elever med psykisk ohälsa. Idrottsundervisningen behöver utformas så att den stärker alla elevers lust att röra på sig och ska vara utspridd så att den stärker elevernas hälsa och inlärningsförmåga. Vi vet att skolluncherna är viktiga för elevernas välmående och hälsa. Sambandet mellan en god hälsa och goda kunskapsresultat är också väl belagt. Vår uppfattning är att kommunerna ska erbjuda gymnasieeleverna avgiftsfria skolmåltider. Den stora majoriteten av kommunerna väljer också att erbjuda eleverna i de kommunala skolorna skolmåltider utan avgift och ersättning till de fristående gymnasieskolorna så att de inte tar ut någon avgift för skolmaten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Elevhälsovård, punkt 45 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 7 och 9. Skollagen har förtydligats när det gäller elevhälsa. Här står nu att det ska finnas tillgång till elevhälsa i form av olika yrkeskategorier. På vilket sätt detta ska ske och i vilken omfattning är dock inte klart. En rapport som Skolinspektionen publicerat visar att en tredjedel av rektorerna uppger att tillgången till psykologer inte är tillräcklig för att täcka elevernas behov i deras skolor. När det gäller specialpedagogiska insatser säger av rektorerna att tillgången inte är tillräcklig. Det här visar att lagen inte är tillräckligt tydlig för att den ska efterlevas så som det var tänkt. Jag vill att området stärks och menar att det måste finnas ett högsta antal som är knutet till varje funktion inom elevhälsovården. Jag anser också att lagen bör kompletteras med en tydlig rätt för eleven. Det ska vara tydligt för eleven vad elevhälsan innebär, vilka personer som ingår där och vilka yrken de har. Eleven ska veta hur hen ska komma i kontakt med dessa och ska också kunna göra det när hen behöver. Jag anser att den psykiska hälsan måste tas på stort allvar av elevhälsovården. Regelbundna uppföljningar av elevernas psykiska och psykosociala hälsa behöver göras. Mobbning är ett särskilt problem som i stor utsträckning kan medföra psykisk ohälsa och måste tas på stort allvar. Särskilt viktigt är det att uppmärksamma barn och unga som lever med närstående med missbruksproblem eller psykisk funktionsnedsättning, där behovet av stöd är extra stort. Alla barn med funktionsnedsättning behöver uppmärksammas särskilt. Skolinspektionen kritiserade i sin inspektion av skolorna för att de brister i arbetet med särskilt stöd. Det gäller ofta att elever inte alltid ges stöd i den omfattning de har rätt till och att skolorna inte skyndsamt utreder elevers behov av särskilt stöd. Det ser jag som mycket allvarligt. Att inte få det stöd man behöver och har rätt till leder till ökad stress, gör det svårare för en att tillgodogöra sig undervisningen och kan leda till ökad psykisk ohälsa. Regeringen bör adressera problemet och återkomma med förslag på hur detta kan åtgärdas. Jag vill att ges i uppdrag att tillsammans med SKL och fokusgrupper i skolan utarbeta en form av kontrakt som ger barnen en tydlig rätt och praktisk hänvisning så att de vet hur de ska göra för att komma i kontakt med elevhälsan vid olika typer av problem. Här ska också ingå att veta vart det är möjligt att vända sig på icke-skoltid och under lov. Vidare bör elevhälsan utökas så att även unga som av olika skäl inte går i skolan också kan fångas upp på samma sätt, och även för dem måste det finnas ett lika tydligt kontrakt och garanti med konkreta personer att kunna kontakta. Det ska gälla tills de skulle ha gått ut gymnasiet, dvs. i regel tills de har fyllt . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Arbetsmiljö, punkt 46 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2013/14:Ub208 av (S) yrkande 3. Många av landets skolor lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Dessa problem kan vara exempelvis fukt, dålig luftkvalitet, flimmerbelysning, akustikproblem eller stor risk för Legionella. Jag vill att staten tar ett större ansvar för upprustningen av landets skollokaler. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 47 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 30 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2013/14:Ub401 av (M), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2013/14:Ub527 av Arhe Hamednaca (S) och 2013/14:Ub575 av (SD). Den svenska skolan ska stå för absolut nolltolerans mot mobbning och kränkande behandling. Det är helt oacceptabelt att ens en enda elev ska behöva gå till skolan och vara rädd för att utsättas för mobbning och kränkningar. Elever som har blivit utsatta för mobbning berättar ofta om att de utsätts för en andra kränkning när de inte tas på allvar och inte blir trodda av de vuxna i sin närhet. Vi behöver förstärka arbetet mot mobbning, kränkningar, trakasserier och diskriminering i skolan. För att skolorna ska ha möjlighet att genomföra ett lyckat arbete mot mobbning krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade antimobbningsmetoder och kunskap och kompetens om mobbningens mekanismer. Lärare och annan skolpersonal behöver få den kunskap och kompetens som krävs såväl för att kunna arbeta förebyggande mot mobbning som för att kunna hantera reella mobbningssituationer. Vilka metoder som fungerar måste tas fram genom forskning och utvärderas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kränkande behandling, punkt 47 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2013/14:Ub401 av (M), 2013/14:Ub527 av Arhe Hamednaca (S), 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 30, 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2013/14:Ub575 av (SD). Regeringen bör skyndsamt utreda hur ett system med s.k. jourskolor ska kunna införas i samtliga svenska kommuner. Till sådana skolor ska den som inte fungerar i den normala skolsituationen kunna flyttas med omedelbar verkan. Dessa åtgärder syftar till att den som ägnar sig åt mobbning ska få hjälp att komma ut ur sitt destruktiva beteende och till att övriga elever ska ges en rimlig möjlighet till en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. , punkt 48 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 31. Vi har föreslagit att en lex ska införas i skolan som innebär att all skolpersonal oavsett huvudman ska vara skyldig att rapportera missförhållanden i skolan eller om läroplanen eller värdegrunden inte följs, däribland om skolan inte får stopp på de kränkningar och trakasserier en elev utsätts för. En utredning har lämnat ett betänkande i frågan, och vi ser fram emot ett konkret förslag på lagstiftning från regeringen. Vi vill se en skärpning av lagen om skolors skyldighet att agera mot kränkningar så att skolor blir skyldiga att få stopp på mobbningen inom och eleven annars kan kräva skadestånd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 49 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 32 och 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 14. En jämställd skola är en skola där både flickor och pojkar trivs, utvecklas och lär sig mycket. Om jämställdhetsarbetet i skolan ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt och inte i projekt för en begränsad tid, vare sig nationellt eller på den enskilda skolan. Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Det finns ett behov att förstärka den del av jämställdhetsarbetet som handlar om ämnesstoffet och ämnesdidaktiken. Ämnesdidaktiken och arbetssätten i skolan bör så långt möjligt bygga på evidens och varieras för att passa elevers olika sätt att lära. Jämställdhet är ett kunskapsområde, och lärare behöver kunskaper för att kunna anlägga jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehållet och ämnesdidaktiken i skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 49 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 32. Studier visar att läs- och skrivförmåga har en avgörande betydelse för en god utveckling också i andra ämnen. har av den anledningen initierat kompetensutvecklingsprojekt för att stärka lärarnas möjligheter att undervisa eleverna i språk och kommunikation ur ett jämställdhetsperspektiv. Insatserna pågår under innevarande och . Jag anser att det är ett bra initiativ, men det behöver genomföras på bred front och vara av långsiktig karaktär. Regeringen bör låta utreda hur elevernas språk-, läs- och skrivutveckling kan stärkas ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Jämställdhet, punkt 49 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 32. Arbetet med jämställdhet och likabehandling är väl förankrat och tydligt i förskolans och skolans styrdokument. För att skapa stabilitet och kontinuitet i arbetet med jämställdhet i skolan föreslår jag att man ska utreda ett upprättande av resurscentrum för jämställdhet i varje kommun. Resurscentrumen skulle vara till för att stärka kompetensen bland utbildningsförvaltningarnas personal, skolledare, arbetslag och lärare. Ett resurscentrum skulle ha anställda med expertkunskap i genus och jämställdhet, våld i relationer och allmän sociologi osv. Resurscentrumen skulle anordna kurser för skolorna och också ha till uppgift att bedöma kvaliteten på genusarbetet i skolorna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Genusperspektiv i styrdokument, punkt 50 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 2. I Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) finns avsnitt om skolans uppdrag. Här beskrivs ett antal perspektiv som ska finnas med i all undervisning – ett historiskt, ett internationellt och ett etiskt perspektiv och ett miljöperspektiv. Vi menar att till dessa bör läggas ett genusperspektiv som ges följande lydelse: Genom genusperspektivet får eleverna möjlighet att ytterligare nyansera frågorna om mångfald, makt och jämlikhet. Undervisningen stöder därmed eleverna i deras identitetsskapande process och ger dem förutsättningar att själva ta ställning och påverka rådande könsmaktsstrukturer. I Läroplanen för gymnasieskolan bör avsnittet om genusperspektiv placeras direkt efter det etiska perspektivet och ges följande lydelse: Genusperspektivet stöder elevernas utveckling och identitetsskapande process. Det ska ge kunskap om maktrelationen mellan gruppen kvinnor och gruppen män samt om hur begreppen kvinnligt och manligt konstrueras inom en patriarkal ordning. Det ska ge eleverna förutsättningar att själva ta ställning och kunna påverka rådande könsmaktsstrukturer. På högskolenivå menar vi att kunskapsaspekten av jämställdhet i ett första steg måste skrivas in i examensordningarna. Det gäller alla examina, men det är särskilt viktigt och betydelsefullt i alla de utbildningar som leder till yrken som medför arbete med människor, såsom lärare, läkare, sjuksköterska, jurist, socionom, psykolog och studievägledare. I t.ex. lärarexamen finns ett mål om att lärarstudenten ska inse betydelsen av könsskillnader i undervisningssituationen och vid presentation av ämnesstoffet. Vi menar att detta är både vagt och oklart och föreslår följande lydelse: Lärarstudenten ska inse betydelsen av könsmaktsordning i skolans hela verksamhet och i undervisningen, i relationen till eleverna likväl som vid valet och presentationen av ämnesstoff. Regeringen bör vidta de åtgärder som anförs ovan. Genuspedagoger, punkt 51 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. För att jämställdhetsarbetet ska vara framgångsrikt måste det finnas med i hela verksamheten i förskola och skola. Genuspedagogerna skulle kunna ha en viktig del i detta arbete, men för att genuspedagogerna ska få möjlighet att nå alla anställda krävs det att de är fler. En genuspedagog per kommun är otillräckligt. En annan förutsättning för att genuspedagogernas kompetens ska kunna tas till vara är att de har tillräckligt med tid och resurser till sitt förfogande. För att genuspedagogernas kunskaper ska kunna utnyttjas på bästa sätt bör regeringen ge i uppdrag att ta fram råd och riktlinjer för hur genuspedagogerna ska arbeta med jämställdhetsfrågorna. Jämställdhetsdelegationen föreslog 2006 att det skulle finnas minst en genuspedagog per 25 anställda 2012. Trots att det inte finns någon nationell statistik över genuspedagoger hos vare sig , eller Kommuner och Landsting kan vi konstatera att det målet är långt ifrån uppnått. bör få i uppdrag att upprätta nationell statistik över genuspedagoger. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Genuspedagogik, punkt 52 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 1. Jag ställer mig kritisk till stora delar av dagens genuspedagogik. Jag vill se en avveckling av det skattefinansierade stödet till genuspedagogik och annan verksamhet där staten med utgångspunkt i mycket svagt vetenskapligt förankrade politiska teorier försöker experimentera med, eller ändra på, våra barns och ungdomars beteendemönster och könsidentitet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Genuspedagogik, punkt 52 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 1.