bet · H201FiU7 · 2014-11-10 00:00:00 — Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Utskottet säger ja till regeringens förslag i proposition 2013/14:238 om att godkänna rådets beslut om ändringar i systemet för EU-budgetens finansiering. Utskottet säger nej till ett motionsförslag som lämnats med anledning av propositionen. I propositionen redovisas Europeiska rådets beslut om ändringar i EU-budgetens finansieringssystem – systemet för egna medel. För att beslutet ska bli giltigt krävs att samtliga medlemsstater godkänner det. Beslutet är ett led i den nya överenskommelsen om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 som bl.a. innebär att EU:s budget minskar och att utgiftsstrukturen moderniseras. Det nya systemet för finansiering kommer att påverka EU-avgift. På kort sikt kommer den att öka , för att sedan minska relativt kraftigt . I betänkandet finns en reservation och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Systemet för egna medel Taken för egna medel Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (SD) Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Redogörelse för innehållet i rådets beslut Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering godkänner Europeiska unionens råds beslut av om systemet för Europeiska unionens egna medel. Därmed bifaller proposition 2013/14:238 och avslår motion 2013/14:Fi17 av (SD). Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (FP), (KD), (S), (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning Vid Europeiska rådets möte nåddes en politisk överenskommelse om EU-budgetens utveckling och finansiering –2020. Delar av överenskommelsen rör ändringar i systemet för EU-budgetens finansiering. beslutade formellt om ändringarna i EU-budgetens finansieringssystem, det s.k. systemet för egna medel. Beslutet ska ersätta rådets beslut om systemet för Europeiska Gemenskapens egna medel (2007/436/EG, Euratom) av . För att beslutet ska bli giltigt krävs att de nationella parlamenten godkänner det i enlighet med respektive medlemsstats konstitutionella krav. I proposition 2013/14:238 om godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering föreslår regeringen att ska godkänna beslutet. Beslutet beräknas träda i kraft , men de förändringar som beslutet för med sig ska gälla fr.o.m. . och har lämnat synpunkter på förslaget där de bl.a. anfört att det nuvarande systemet för egna medel är administrativt krävande och att de välkomnar åtgärder som leder till ett mer transparent system baserat på likvärdiga statistiska förutsättningar. Utformningen av systemet för EU:s egna medel är avgörande för hur finansieringen av EU-budgetens utgifter fördelas mellan medlemsstaterna. Den exakta storleken på medlemsstaternas avgifter avgörs dock av de faktiska utbetalningarna från EU-budgeten och den relativa utvecklingen av medlemsstaternas ekonomier. EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. nådde en uppgörelse om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 . Rådet, och kommissionen nådde sedan en politisk överenskommelse om den fleråriga budgetramen vid den 27–. Slutligen röstade ja till uppgörelsen . Överenskommelsen kan sammanfattas på följande sätt. Den nominella utgiftsnivån minskar i unionens historia med motsvarande mellan perioderna 2007–2013 och 2014–2020. Utgiftsfördelningen mellan EU:s olika politikområden prioriteras om. Bland annat minskar utgifterna för sammanhållningspolitiken –2020 jämfört med den tidigare budgetperioden. Regelverket för medlemsländernas avgifter (systemet för egna medel), inklusive rabatter, kvarstår men kommer att förändras. Den fleråriga budgetramen för perioden –2020 omfattar totalt . Överenskommelsen har godkänts av [1]. Systemet för egna medel Systemet för finansieringen av EU-budgetens utgifter regleras genom rådets beslut om systemet för egna medel[2]. Enligt det nu gällande beslutet finns det tre typer av egna medel: En avgift som baseras på ländernas bruttonationalinkomst (BNI). Tullar och liknande avgifter (de traditionella egna medlen). En avgift baserad på momsintäkter. Det finns ett antal särskilda bestämmelser och begränsningsregler som påverkar EU-avgift. Avgiften är begränsad genom tre olika slag av reduktioner: En reduktion av den del av avgiften som baseras på BNI. En reduktion av den del av avgiften som baseras på mervärdesskattebasen. En reduktion på av finansieringen av budgetreduktion. har en särskild budgetreduktion som finansieras av övriga medlemsländer. Detta är en del av EU-avgift. behöver dock bara betala av det som vi normalt skulle ha behövt betala för att täcka reduktion. Två av reduktioner – begränsningen av den BNI-baserade avgiften och den nedsatta uttagssatsen för den mervärdesskattebaserade avgiften var tidsbegränsade och löpte enligt rådets gällande beslut om systemet för egna medel ut . Vid ett möte den 7–enades inom ramen för uppgörelsen om den fleråriga budgetramen –2020 om förändringar i systemet för egna medel. Ändringarna formaliserades genom ett beslut och framgår i detalj i bilaga 2. Regeringen föreslår i propositionen att ska godkänna överenskommelsen om EU-budgetens finansiering, vilken i huvudsak innebär följande för systemet för egna medel. Taken för egna medel Utgifterna i EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Överenskommelsen innebär att taken för egna medel justeras ner från av ländernas BNI för att täcka betalningsbemyndiganden. Taken för att täcka åtagandebemyndiganden justeras ner från av medlemsstaternas BNI. I praktiken innebär taket för betalningsbemyndiganden att det totala belopp som tas ut som avgifter från medlemsstaterna inte får överskrida av ländernas samlade BNI. De traditionella egna medlen kvarstår oförändrade, men den andel som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd av traditionella egna medel sänks från . Mervärdesskattebasen kvarstår som grund för beräkningen av den mervärdesskattebaserade avgiften, och uttagssatsen kommer även fortsättningsvis att uppgå till . mervärdesskattebaserade avgift kommer att motsvara av mervärdesskattebasen, vilket innebär en nedsättning jämfört med ordinarie uttag på . Detta innebär att den del av avgift som grundas på mervärdesskattebasen ökar , eftersom tidigare hade en reduktion på avgiften från det ordinarie uttaget på till . nedsättning av den BNI-baserade avgiften uppgår till (prisnivå). Beloppet kommer dock att justeras enligt den årliga inflationen. reducerade finansiering av reduktion behålls oförändrad, och uppgår även i fortsättningen till . Nettovärdet av de svenska reduktionerna, dvs. värdet med hänsyn tagen till finansieringen av våra egna och andra länders reduktioner, beräknas 2007–2013 ha uppgått till ca . Nettovärdet av de reduktioner som bestämts –2020 beräknas uppgå till ca (båda prisnivå). Värdet av reduktionerna beräknas alltså minska med för den nya budgetperioden. Storleken på reduktioner ska ses i ljuset av att omslutningen på budgetramen minskar med mellan budgetramperioderna 2007–2013 och 2014–2020, att EU sedan föregående förhandling om budgetramperioden –2013 har utvidgats med tre medlemsstater samt att har haft en högre tillväxt jämfört med andra medlemsländer. Att den totala EU-budgetramen minskar med påverkar endast avgiften marginellt. nya BNI- och mervärdesskattebaserade reduktioner ska börja gälla som beslutet om ändringar i systemet för egna medel, dvs. 2016, med retroaktiv verkan för de två föregående åren. Det enda undantaget är begränsningen av finansieringsandel av reduktion som kommer att utgå även , då denna reduktion inte var tidsbegränsad att löpa ut . Detta leder till att den svenska EU-avgiften kommer att öka 2014 och 2015, då beslutet ännu inte trätt i kraft, för att sedan minska kraftigt . Den kraftiga minskningen av EU-avgiften 2016 beror på att betalar full avgift och först i den nya långtidsbudgeten 2014–2020 får tillbaka sin reduktion av avgiften, som dock är något mindre än i den tidigare långtidsbudgeten. Då får vi också reduktionen retroaktivt . I budgetpropositionen har regeringen i sitt förslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen –2018 beaktat effekterna av rådets beslut om egna medel. Där specificerar även regeringen beräknade EU-avgift 2014–2017 fördelad på respektive anslags-poster. Rådets beslut av om systemet för Europeiska unionens egna medel ska ersätta rådets beslut om systemet för Europeiska Gemenskapens egna medel (2007/436/EG, Euratom) av . Samtliga medlemsstater måste godkänna beslutet för att det ska bli giltigt. Detta enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Beslutet beräknas kunna träda i kraft , men ska gälla fr.o.m. . Då beslutet är att anse som en internationell överenskommelse som avser statens medel ska beslutet för del underställas för godkännande, i enlighet med 10 kap. 3 § regeringsformen. I motion 2013/14:Fi17 anser (SD) att man borde ta bort EU:s jordbruksstöd, sammanhållningsfonden samt strukturfonderna ur EU-budgeten. Dessa poster står för av EU-budgeten och är ett stöd som inte påverkar möjligheten att bedriva handel eller att utveckla och upprätthålla ett europeiskt frihandelsområde inom den inre marknaden. Om man tog bort dessa poster skulle bruttomedlemsavgift minska från till , utan att påverka möjligheter att bedriva handel med de övriga medlemsländerna. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens proposition om att godkänna Europeiska unionens råds beslut av om systemet för Europeiska unionens egna medel och avslår motion 2013/14:Fi17 av (SD). Jämför reservation (SD) och särskilt yttrande (V). Utskottet har granskat regeringens proposition 2013/14:238 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering. Regeringens förslag går ut på att ska godkänna beslutet i enlighet med konstitutionella krav, vilket i praktiken innebär att ska godkänna det i enlighet med 10 kap. 3§ regeringsformen. Utskottet bifaller regeringens förslag. Med anledning av propositionen vill utskottet även framhålla följande. Utskottet har tidigare uttalat sig om att i förhandlingarna om EU:s budget ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik, i enlighet med proposition 1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. Det är vidare utskottets mening att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och att närhetsprincipen ska tillämpas på budgetområdet. Detta innebär en strikt budgetdisciplin, dvs. en begränsning av EU:s utgifter inom budgetramen och den svenska EU-avgiften. Det övergripande målet ska vara att nå en så restriktiv budget som möjligt. Utskottet noterar att regeringen i förhandlingarna om det nya systemet för EU-budgetens finansiering har verkat för en reformering och modernisering av EU-budgetens utgiftssida, med en minskning av den totala utgiftsvolymen och omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna. Utskottet konstaterar även att överenskommelsen om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 resulterade i att EU:s budget minskar och att utgiftsstrukturen moderniseras. Med detta avstyrker utskottet motion 2013/14:Fi17 av (SD) om att arbeta för en betydligt mindre EU-budget. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi17 av (SD) och avslår proposition 2013/14:238. Vi anser att jordbruksstödet bör avskaffas och även sammanhållningsfonden och strukturfonderna. Dessa poster står för av EU-budgeten och är ett stöd som inte påverkar möjligheten att bedriva handel eller att utveckla och upprätthålla ett europeiskt frihandelsområde inom den inre marknaden. Om man tog bort dessa poster skulle bruttomedlemsavgift minska från till , utan att det skulle påverka möjligheter att bedriva handel med övriga medlemsländer. I övrigt ska budgetrestriktivitet iakttas vid användning av EU:s medel. Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering (V) (V) anför: anser att EU:s budget kraftigt bör minskas och motsätter sig generellt förslag som ökar EU:s makt. På områden där det är möjligt att flytta fram positionerna för en progressiv politik så måste en bedömning göras från fall till fall, om fördelarna överväger riskerna med att ytteligare politikområden förs till EU-nivå. anser att bör omförhandla sitt EU-medlemskap och att en av utgångspunkterna bör vara att vi ska få lämna EU:s gemensamma jordbrukspolitik för att bygga upp en nationell politik inom det området. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:238 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering: godkänner Europeiska unionens råds beslut av om systemet för Europeiska unionens egna medel. 2013/14:Fi17 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta för en betydligt mindre EU-budget. Redogörelse för innehållet i rådets beslut Med utgångspunkt i överenskommelsen om ändringar i EU-budgetens finansieringssystem antog rådet ett nytt beslut om systemet för egna medel. Nedan ges en kort beskrivning av beslutets innehåll. I artikel 1 anges att unionen ska tilldelas egna medel enligt bestämmelserna i de följande artiklarna i syfte att säkerställa finansieringen av unionens årliga budget. I artikel 2.1 redogörs för vilka inkomster som ska utgöra egna medel och redovisas på budget: a) Tullar, avgifter etc. som har fastställts och kommer att fastställas avseende handel med tredje land, tullar på produkter som omfattades av det tidigare fördraget om Europeiska kol- och stålgemenskapen samt bidrag och avgifter som föreskrivs inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden för socker. b) En andel av de harmoniserade beräkningsunderlagen för mervärdesskatt. Det beräkningsunderlag som används i detta syfte får dock inte överstiga av bruttonationalinkomsten (BNI) för varje medlemsstat. c) En andel av summan av alla medlemsstaters BNI. Denna fastställs enligt budgetförfarandet med hänsyn till summan av alla andra inkomster och inkomsten tas ut för att finansiera budgetens utgifter efter det att övriga inkomster beräknas. I artikel 2.2 anges att även inkomster från nya avgifter som införs inom ramen för en gemensam politik ska utgöra egna medel. I artikel 2.3 anges att medlemsstaterna får behålla av inkomsterna under punkten 1 a för att täcka kostnaderna för uppbörd av tullar, avgifter m.m. I artikel 2.4 anges att den enhetliga procentsats som avses i punkt 1 b, den s.k. enhetliga uttagssatsen för mervärdesskattebasen, ska fastställas till . Tidsbegränsade undantag ges dock till ett antal medlemsstater. Under perioden 2014−2020 ska uttagssatsen för , och uppgå till . I artikel 2.5–7 anges hur den BNI-baserade delen av de egna medlen ska tas ut. I punkt 5 anges att denna del av , , och egna medel ska minskas. del minskas med , med och del med . För minskas delen med 2014, 2015 och 2016. Beloppen är uttryckta prisnivå och justeras för prisutvecklingen genom användande av den BNP-deflator som kommissionen anger i sitt preliminära budgetförslag . , , och deltar dock i finansieringen av nedsättningarna. Nettoeffekten blir därför en något mindre minskning än de angivna beloppen. I artikel 2.5 anges vidare att bruttominskningarna för , , och ska beviljas efter det att särskilda reduktion har beräknats. Innebörden av detta är att reduktion inte appliceras på , , och bruttominskningar av den BNI- baserade avgiftsdelen. finansierar alltså hela sin ordinarie andel av minskningarna. I artikel 2.6 anges att de existerande uttagssatserna för de egna medel som grundas på mervärdesskattebasen och BNI ska tillämpas till dess att nya uttagssatser trätt i kraft, för den händelse budgeten inte antagits vid början av ett budgetår. I artikel 2.7 anges att BNI avser årlig BNI till marknadspris, beräknad enligt och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (2010). I artikel 3.1 och 3.2 regleras de totala taken för uttag av egna medel. Taket för egna medel för att täcka EU-budgetens betalningsbemyndiganden bestäms till av EU:s BNI, och taket för egna medel för att täcka EU-budgetens åtagandebemyndiganden slås fast till av EU:s BNI. I artikel 3.3 och 3.4 regleras metoder för justering av de ovan nämnda taken i samband med övergången till 2010 som beräkningsmetod för BNI. I artikel 4 regleras beräkningen av särskilda reduktion. Huvudprincipen är att denna ska uppgå till av skillnaden mellan andel av det s.k. obegränsade beräkningsunderlaget för mervärdesskattebaserad avgift (dvs. före tillämpningen av begränsningen till av BNI) och landets andel av de totala fördelade utgifterna. Resultatet justeras för de fördelar som har fått av att den mervärdesskattebaserade avgiften och traditionella egna medel minskat i betydelse för finansieringen av EU-budgeten. Justering görs också för de fördelar vid en utvidgning får av att landets andel av de totala fördelade utgifterna minskar. Metoden för beräkningen av reduktion regleras som tidigare närmare i ett arbetsdokument från kommissionen som biläggs rådets beslut om systemet för egna medel. I artikel 5 regleras finansieringen av särskilda reduktion. Som fördelningsnyckel för finansieringen av reduktionen används respektive medlemsstats andel av de BNI-baserade betalningarna sedan betalning undantagits. I beräkningen av medlemsstaternas andelar av de BNI-baserade betalningarna undantas de nedsättningar som , , och erhåller på den BNI-baserade delen av avgiften i och med rådets nya beslut om egna medel. Det innebär att fullt ut deltar i finansieringen av dessa nedsättningar. Däremot kommer reduktion indirekt att appliceras på finansieringen av , och nedsättningar av den mervärdesskattebaserade delen av avgiften. Fördelningen av finansieringen av reduktion justeras sedan på samma sätt som . Den andel som finansieras av , , och begränsas därmed till en fjärdedel av den andel som följer av det första steget i beräkningen. I artikel 6 anges att de inkomster som avses i artikel 2 utan åtskillnad ska användas för att finansiera alla utgifter som införts i budgeten. I artikel 7 anges att för det fall ett överskott skulle uppkomma i budgeten ska detta föras över till närmast följande budgetår. I artikel 8.1 anges att medlemsstaterna ska ansvara för uppbörden av egna medel enligt artikel 2.1 a, dvs. traditionella egna medel, i enlighet med sina nationella lagar och författningar, vilka vid behov ska anpassas för att uppfylla gemenskapsbestämmelsernas krav. I artikel 8.2 anges att medlemsstaterna ska ställa medel enligt artikel 2.1 a–c till kommissionens förfogande i enlighet med förordningar antagna enligt artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). I artikel 9 anges att rådet i enlighet med artikel 311 EUF-fördraget ska anta genomförandebestämmelser rörande beräkningen av den årliga balans som regleras i artikel 7 samt nödvändiga regler och arrangemang för att kontrollera och övervaka intäkterna i artikel 2. I artikel 10 anges att rådets tidigare beslut om egna medel upphör att gälla. Vidare anges att referenser till tidigare rättsakter på området ska tolkas som att de rör det nya beslutet. Artikeln anger också att vissa element av tidigare rättsakter ska tillämpas i specifika fall av justeringar och korrigeringar av betalningar som avser . I artikel 11 regleras formerna för anmälan av medlemsstaternas godkännande. I artikeln anges vidare att beslutet träder i kraft i efter mottagande av den sista anmälan, men att det i alla delar ska få verkan fr.o.m. . [1] Rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av om den fleråriga budgetramen –2020. [2] Rådets beslut om systemet för Europeiska Gemenskapens egna medel (2007/436/EG, Euratom) av . Godkännande av rådets beslut om systemet för EU-budgetens finansiering Regeringen föreslår i sin proposition ett antal ändringar i systemet för finansieringen av EU-budgeten. Jag vill härmed förklara grundläggande syn på EU-budgetens utgiftssida, vilken i förlängningen också påverkar själva finansieringssystemets utformning. är kritiska till att mycket av den finansiella makten kommit att hamna på federal nivå. Ett genuint frihandelsområde är inte beroende av överstatliga mekanismer för att kuva finansiella risker. I det genuina europeiska frihandelsområde som är vår vision ska inte finansiellt stabila länder tvingas till solidaritet, lika lite som finansiellt instabila länder ska tvingas till drakoniska besparingsåtgärder. Där är varje deltagande part suverän och ensam ansvarig för sin finans- och penningpolitik. har betalat en nettoavgift till Europeiska unionen på hela . Enbart uppgår nettoflödet till . Det rimmar illa med det övergripande målet om att nå en återhållsam budgetpolitik i EU. Den absolut största delen av EU-budgeten - - finansierar sådant som jordbruksfonden, sammanhållningsfonden och strukturfonden. Den så kallade gemensamma jordbrukspolitiken är det kanske mest ineffektiva och kostsamma inslaget i hela EU. Jordbruksstödet utgör ungefär en tredjedel av EU:s budget. vill helt skrota jordbruksstödet, vilket på det stora hela utgör en regelrätt transferering från svenska skattebetalare till jordbrukare i länder som och , det vill säga inte ens relativt fattiga länder. Jordbruksstödet påverkar dessutom inte på något sätt möjligheten för att bedriva handel eller upprätthålla den fria rörligheten av varor, tjänster, kapital eller arbetskraft. Den absoluta huvuddelen av EU:s budget syftar alltså över huvud taget inte till att utveckla och upprätthålla ett europeiskt frihandelsområde inom den inre marknaden. uppfattning är att budgeten bör bantas med motsvarande summa och att detta i förlängningen skulle minska medlemsstaternas avgifter i motsvarande grad. För svenskt vidkommande skulle detta medföra att bruttomedlemsavgiften minskade från till utan att över huvud taget påverka möjligheter att bedriva handel med övriga medlemsländer. Det, till skillnad från dagens förda politik, vore en ansvarsfull, effektiv och återhållsam budgetpolitik. Frågan man nu bör ställa sig är alltså: Vad innebär en återhållsam budgetpolitik? Är det att ta emot notan på från Europeiska unionen och sedan skicka den direkt vidare till de svenska skattebetalarna? när ladan dessutom tydligen är tom vill alla riksdagspartier med undantag av inte bara slakta våra statsfinanser ännu lite till utan också helt demolera och jämna ladan med marken, bara för att få skicka iväg ytterligare miljarder till Brysselbyråkrater och länder nere på kontinenten, detta utan att någon vinner någonting på det i termer av handel. Varför ska vi bidra till en finanspolitisk utveckling som tar självbestämmandet från den här kammaren - från riksdag, från det svenska folket - och ger makt till en annan? Vi tror inte på en standardiserad politisk struktur över hela . De europeiska nationerna har alla olika förutsättningar och mår bäst av att själva utveckla sin politik i ömsesidigt samarbete med andra nationer. Ja till frihandelsområde - nej till överstatlig union! Jag tror inte att ekonomier utvecklas bäst under påtvingade former av överstatlighet. Jag tror inte att regelrätta transfereringar från en nation till en annan kommer att öka flödet av varor, tjänster och arbetskraft mellan de två. Jag tror inte heller på att en begränsning av folkens självbestämmande är en bra lösning för att uppnå en demokratisk och hållbar utveckling. Varje land har en egen kris som de själva måste lösa.