bet · H101MJU13 · 2014-03-17 00:00:00 — 2013/14:MJU13 På väg mot en giftfri vardag Miljö- och jordbruksutskottets betänkande På väg mot en giftfri vardag I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken i de delar som avser kemikaliepolitiken, 4 följdmotioner med 39 yrkanden väckta med anledning av propositionen och 76 motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. Sammantaget behandlas 115 motionsyrkanden. Motionsyrkandena från de allmänna motionstiderna tar bl.a. upp frågor som rör det globala arbetet för ökad kemikaliesäkerhet, EU:s kemikalielagstiftning Reach, det nationella kemikaliearbetet, förbud mot och begränsning av kemikalier, bekämpningsmedel och nanoteknik. Regeringen redovisar i propositionen sin strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Den består av de etappmål om farliga ämnen som regeringen har beslutat om och insatser som bidrar till att nå etappmålen. Därutöver innehåller strategin vissa insatser som också behövs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Strategin är målövergripande genom att de insatser som följer av etappmålen för farliga ämnen också förbättrar möjligheten att nå andra miljökvalitetsmål, däribland God bebyggd miljö, Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt växt- och djurliv, luft, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i straffregler med anledning av att en ny EU-förordning om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter har börjat gälla. Ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet ställer sig bakom de bedömningar som regeringen har gjort i propositionen och föreslår att antar regeringens lagförslag. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avslås. I betänkandet finns 45 reservationer (S, MP, SD och V) Utskottets förslag till riksdagsbeslut Straffbestämmelser till följd av EU:s biocidförordning antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2013/14:39 punkt 1. 2012/13:MJ229 av (MP) yrkande 1, 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 14, 2013/14:MJ223 av (MP) yrkande 1 och 2013/14:MJ452 av (C). 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 1 (V) 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:MJ9 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 2 (S, MP, V) Ekonomiska styrmedel och skatter 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 11. Reservation 3 (S, MP, V) 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 19. Reservation 4 (MP, V) 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 15 och 17. Reservation 5 (S, MP, V) Förbud mot bisfenol A 2012/13:C444 av m.fl. (MP) yrkande 7, 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 12, 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:MJ488 av (KD). Reservation 6 (V) Begränsning av bisfenol A 2012/13:MJ201 av (MP) yrkande 1, 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 9, 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 13. Reservation 7 (S, MP, V) 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 8 (MP) 2012/13:MJ201 av (MP) yrkande 2 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 9 (S, MP, V) 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 10 (MP, V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkandena 10 och 11 samt 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 21. Reservation 11 (S, MP, V) 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 12 (S, MP, V) 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 13 (MP, V) Användning av kadmium i jordbruket 2013/14:MJ305 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. 2012/13:MJ316 av (MP) yrkande 4 och 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 14 (MP, V) 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2012/13:MJ316 av (MP) yrkandena 1–3. Information om ämnen i varor 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 14 samt 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 12. Reservation 15 (MP) 2012/13:MJ441 av m.fl. (S). Reservation 16 (S) Krav på importörer av varor 2013/14:MJ10 av (SD) yrkande 1. Reservation 17 (SD) 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 13. Reservation 18 (S, MP, V) 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 20. Reservation 19 (S, V) Nationella begränsningar inom kemikaliepolitiken 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 12, 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 22, 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 22. Reservation 20 (S, MP, V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 25. Reservation 21 (S, MP, V) 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 25. Reservation 22 (MP) 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 16 och 23. Reservation 23 (MP, V) 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 24 (MP, V) 2013/14:MJ9 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 18. Reservation 25 (MP, V) Uppföljning av rapportering till Echa 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 26. Reservation 26 (MP) Barn och farliga ämnen 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 15. 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del och 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 9 i denna del. Reservation 27 (MP, V) 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 14, 2012/13:MJ209 av (SD), 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 28 (MP, V) Reservation 29 (SD) 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 13, 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 30 (S, MP, V) Farliga ämnen i byggprodukter 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 31 (MP) Nonylfenoletoxilat, triklosan, triklokarban och silver 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 11 samt 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkandena 8 och 10. Reservation 32 (MP, V) Farliga ämnen i textilier 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 33 (S, MP, V) 2013/14:MJ10 av (SD) yrkande 3, 2013/14:MJ380 av och (båda MP) och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 19. Reservation 34 (SD) 2012/13:MJ378 av och (båda M) yrkande 1, 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkandena 20 och 21, 2013/14:MJ236 av (KD), 2013/14:MJ293 av (M) och 2013/14:MJ328 av och (båda M). Reservation 35 (MP) Minskad användning av kemiska bekämpningsmedel 2012/13:MJ260 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:MJ302 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 36 (MP, V) Förbud mot användningen av neonikotinoider 2013/14:MJ258 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 37 (MP, V) Verka för förbud mot neonikotinoider 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 38 (S, MP, V) 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 15. 2012/13:MJ278 av och (båda MP) yrkande 6, 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 32 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 42. Reservation 39 (S, MP, V) 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 8, 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 28, 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2013/14:MJ494 av (S). Reservation 40 (S, MP, V) Internationell instans för kemikalier 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 3, 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 7, 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 11. Reservation 41 (S, MP, V) Forskning om farliga ämnen 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 24. Reservation 42 (MP) Kemikalier i importerade livsmedel 2013/14:MJ10 av (SD) yrkande 2. Reservation 43 (SD) 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 9 i denna del. Reservation 44 (MP, V) 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 45 (MP) 2013/14:MJ280 av (S). På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), i (S), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken i de delar som avser kemikaliepolitiken. I propositionen redovisar regeringen sin strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Strategin består av de etappmål om farliga ämnen som regeringen har beslutat om samt insatser som bidrar till att nå etappmålen. Därutöver innehåller strategin vissa insatser som i övrigt behövs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Strategin är målövergripande genom att de insatser som följer av etappmålen för farliga ämnen också förbättrar möjligheten att nå andra miljökvalitetsmål, däribland God bebyggd miljö, Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt växt- och djurliv, luft, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. I propositionen föreslår regeringen att antar regeringens förslag till ändringar i straffregler med anledning av att en ny EU-förordning om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter har börjat gälla. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen har hört lagrådet i lagstiftningsärendet. I propositionen redovisar regeringen sin strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Strategin består av de etappmål om farliga ämnen som regeringen har beslutat om samt insatser som bidrar till att nå etappmålen. Därutöver innehåller strategin vissa insatser som i övrigt behövs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Strategin är målövergripande genom att de insatser som följer av etappmålen för farliga ämnen också förbättrar möjligheten att nå andra miljökvalitetsmål, däribland God bebyggd miljö, Ett rikt odlingslandskap, Ett rikt växt- och djurliv, luft, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. I propositionen föreslås ändringar i straffregler med anledning av att en ny EU-förordning om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter har börjat gälla. Regeringen föreslår att ändringarna träder i kraft . Straffbestämmelser till följd av EU:s biocidförordning Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. Regeringen föreslår att den som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot en bestämmelse i EU:s biocidförordning genom att påbörja eller bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd utan ett produktgodkännande enligt vad som krävs i artikel 17.1 i förordningen döms för otillåten miljöverksamhet till böter eller fängelse i högst . Straffansvaret omfattar även överträdelser av ett villkor i ett beslut om godkännande som har meddelats med stöd av förordningen. Regeringen föreslår att lagen om ändring i träder i kraft . Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningar och tillstyrker regeringens lagförslag. Grundläggande för kemikaliepolitikens inriktning är de mål som och regeringen har antagit och som ingår i det nationella miljömålssystemet. Miljömålssystemet består av ett generationsmål, 16 miljökvalitetsmål och etappmål för olika områden. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är och har varit en viktig utgångspunkt för den svenska kemikaliepolitiken och de ställningstaganden gjort inom EU och internationellt. I den målstruktur för miljöarbetet som fastställdes av efter regeringens förslag i propositionen Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) ingår ett generationsmål som tillsammans med sina sju strecksatser har följande lydelse: Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Detta förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. Generationsmålet innebär att förutsättningarna för att lösa miljöproblemen ska vara uppfyllda inom en generation och att miljöpolitiken ska inriktas mot att – ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och att deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad – den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras främjas och nyttjas hållbart – människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas – kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen – en god hushållning sker med naturresurserna – andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön – konsumtionsmönstren för varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Generationsmålet verkar som ett inriktningsmål för miljöpolitiken och ger vägledning om de värden som ska skyddas och den samhällsomställning som krävs för att den önskade miljökvaliteten ska kunna nås. Den tidpunkt som måluppnåelsen ska bedömas mot är 2020. Generationsmålets strecksatser är övergripande för alla miljökvalitetsmål och är avsedda att säkerställa att tvärsektoriella frågor integreras i miljömålssystemet. Strecksatserna ska därför ligga till grund för arbetet med att utveckla etappmål och strategier inom miljömålssystemet. Giftfri miljö är det miljökvalitetsmål som i första hand behandlar kemikaliepolitiska mål. Även andra miljökvalitetsmål är dock i varierande utsträckning relevanta för kemikaliepolitiken. Sådana miljökvalitetsmål kan innehålla mål som har betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som insatser för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kan bidra till att andra miljökvalitetsmål nås. Så är fallet med miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö, Ett rikt odlingslandskap, luft, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. har beslutat om följande lydelse av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377): Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Regeringen har beslutat om följande precisering av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö (Ds 2012:23 Svenska miljömål – preciseringar av miljökvalitetsmålen och en första uppsättning etappmål): – Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringsvägar är inte skadlig för människor eller den biologiska mångfalden. – Användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört. – Spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter är tillgängliga. – Förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa. – Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper är tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning av hälsa eller miljö. – Information om hälso- och miljöfarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig. Regeringen har med utgångspunkt i Miljömålsberedningens delbetänkande Minska riskerna med farliga ämnen! Strategi för arbete för en giftfri miljö (SOU 2012:38) samt Kemikalieinspektionens rapport för en giftfri miljö (Rapport nr 1/12) fastställt sammanlagt åtta etappmål för att minska riskerna med farliga ämnen. Etappmålen är steg på vägen för att inom en generation skapa förutsättningar för att nå främst miljökvalitetsmålet Giftfri miljö men även andra miljökvalitetsmål såsom God bebyggd miljö, Ett rikt odlingslandskap, luft, Grundvatten av god kvalitet och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Etappmålen är således i viss mån målövergripande och är inriktade på den samhällsomställning som behövs i ett generationsperspektiv. Grundläggande principer i kemikaliekontrollen Ett övergripande syfte med kemikaliepolitiken och kemikalielagstiftningen är att förebygga skador på människors hälsa och miljön. En grundläggande princip i kemikalielagstiftningen är att det är företagen som sätter ut produkter på marknaden som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att människors hälsa och miljön inte skadas. I 2 kap. (1998:808) finns allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som ska följas av verksamhetsutövare för att undvika skador på människors hälsa eller i miljön, däribland att verksamhetsutövaren ska ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa eller miljön mot skada och olägenhet. Även försiktighetsprincipen, substitutionsprincipen och principen att förorenaren betalar kommer till uttryck i hänsynsregler. I liksom i inkluderas även skyddet av människors hälsa i försiktighetsprincipen (meddelande från kommissionen om försiktighetsprincipen, KOM(2001) 1 slutlig). Substitutionsprincipen är central i kemikaliepolitiken. Principen finns i 2 kap. 4 § och kallas i det sammanhanget produktvalsprincipen. Principen, som den uttrycks i , innebär en skyldighet att undvika att använda eller sälja kemiska produkter som kan skada människors hälsa eller miljön om produkterna kan ersättas med mindre farliga produkter och det är rimligt att använda eller sälja dessa i stället. Substitutionsprincipen kommer till uttryck på global nivå genom Riodeklarationen om miljö och utveckling och i flera EU-rättsakter som har antagits . I har substitutionsprincipen en vidare innebörd eftersom den där även avser utbytet av farliga kemiska produkter mot alternativa tekniker. I denna proposition används ordet substitutionsprincipen i den vidare betydelsen. Principen om att förorenaren betalar innebär att den som orsakar skador i miljön ska betala de samhällsekonomiska kostnader som uppstår. Den finns inskriven i hänsynsreglerna i 2 kap. 3 och 8 §§ och uttrycks på global nivå i Riodeklarationen om miljö och utveckling. Principen är också grundläggande för EU:s miljöpolitik och finns inskriven i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (artikel 191.2) och och rådets direktiv /35/EG av om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador. I kemikaliesammanhang aktualiseras principen t.ex. genom att företagen ska bära kostnaden för att ta fram kunskap och information om de kemiska produkter och varor som de sätter på marknaden. Svensk lagstiftning på kemikalieområdet I anges mål och ramar för skyddet av människors hälsa och miljön. Bestämmelserna konkretiseras i förordningar och myndighetsföreskrifter. Det övergripande syftet med bestämmelserna i balken är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Reglerna tillämpas för all verksamhet och alla åtgärder som påverkar miljön – från stora industriprojekt till små enstaka åtgärder av privatpersoner. De allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. gäller för all verksamhet och alla åtgärder som inte har försumbar betydelse i det enskilda fallet. De innebär krav i fråga om allmänna försiktighetsmått, kunskap, bästa möjliga teknik, produktval, hushållning med resurser, platsval och ansvar för att avhjälpa skada. Vid tillämpningen gäller en omvänd bevisbörda, dvs. det är den som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd som ska kunna visa att de allmänna hänsynsreglerna följs. Reglerna riktar sig mot alla, såväl näringsidkare som privatpersoner. De ligger till grund för krav vid bl.a. prövning och tillsyn. Särskilda bestämmelser om kemiska produkter, biotekniska organismer och varor som innehåller eller har behandlats med en kemisk produkt finns i 14 kap. . Med kemiska produkter avses kemiska ämnen och beredningar av kemiska ämnen. Med vara avses ett föremål som under produktionen får en särskild form, yta eller design, vilken i större utsträckning än dess kemiska sammansättning bestämmer föremålets funktion. Bestämmelserna i 14 kap. kompletterar i hög grad EU-förordningar på kemikalieområdet och genomför EU-direktiv. Det finns dock regler i kapitlet som inte har sin grund i . Det gäller bl.a. reglerna om registrering av kemiska produkter i det produktregister som förs av Kemikalieinspektionen. Reglerna i 14 kap. innehåller många normgivningsbemyndiganden. Med stöd av dem har regeringen meddelat bl.a. förordningen (2008:245) om kemiska produkter och biotekniska organismer och förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. Dessa förordningar innehåller regler som har bedömts nödvändiga för att genomföra krav och där det saknas en gemensam kemikaliereglering inom EU eller där unionsregleringen har bedömts otillräcklig men gett medlemsstaterna utrymme att behålla eller införa nationella regler. Förordningarna innehåller också bestämmelser som behövs för genomförandet av EU-regler om kemikalier. I förordningarna finns det i sin tur bemyndiganden för framför allt Kemikalieinspektionen att meddela föreskrifter. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att minska användningen av farliga kemikalier (MP, C), beslut om etappmål (S) och ett grönt kemikalieinstitut (V). Jämför reservation 1 (V). De etappmål för farliga ämnen som regeringen har fastställt utgör tillsammans med de insatser som beskrivs i denna proposition regeringens samlade strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Processen för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är långsiktig och komplex och omfattar åtgärder på såväl nationell nivå som inom EU och på global nivå. Regeringen hänvisar till att Kemikalieinspektionen i den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålet 2012 har bedömt att det inte är möjligt att nå detta till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel (6500). Regeringen delar Kemikalieinspektionens bedömning, men regeringen menar att det bör vara möjligt att åstadkomma de förutsättningar som krävs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Detta grundas på den positiva utveckling som kemikaliepolitiken genomgått inom EU och globalt. Den ökande produktionen och konsumtionen av kemikalier och varor innebär visserligen tillsammans med den alltmer globaliserade handeln en stor utmaning. har i stort sett hela för kemikalier bytts ut helt eller moderniserats . På motsvarande sätt har en rad viktiga beslut om konventioner och strategier fattats på global nivå. Sammantaget innebär detta betydande framsteg för skyddet av människors hälsa och miljön och en god grund för det fortsatta arbetet. I motionerna 2013/14:MJ223 yrkande 1 och 2012/13:MJ229 yrkande 1, båda av (MP), framhålls att det är viktigt att minska användningen av farliga kemikalier i vår omgivning. Regeringen behöver öka tempot när det gäller att ta bort farliga kemikalier. Även i motion 2013/14:MJ452 av (C) uppmärksammas att farliga ämnen behöver fasas ut för att nå en giftfri vardag. Enligt kommittémotion 2012/13:MJ455 av m.fl. (S) yrkande 14 bör regeringen besluta om de etappmål som Miljömålsberedningen har föreslagit. I kommittémotion 2012/13:MJ207 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att ett grönt kemikalieinstitut bör utredas så att man kan inrätta ett svenskt institut. Utskottet anser att det är positivt att regeringen presenterar en strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Utskottet delar regeringens syn att processen för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är långsiktig och komplex och omfattar åtgärder på såväl nationell nivå som inom EU och på global nivå. Som framgår av propositionen är det inte möjligt att nå detta till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. bör det enligt regeringen vara möjligt att åstadkomma de förutsättningar som krävs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.