bet · H101UU4 · 2014-01-28 00:00:00 — 2013/14:UU4 Kommissionens arbetsprogram 2014 Utskottet behandlar i detta utlåtande meddelandet Kommissionens arbetsprogram 2014 (KOM (2013) 739). Kommissionen antog meddelandet och hänvisade kammaren det till utrikesutskottet för granskning enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen. och justitieutskottet har yttrat sig över utlåtandet. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . Arbetsprogrammet är speciellt eftersom det är val till och eftersom den nuvarande kommissionens mandat går ut . Kommissionen har därför valt att lägga fokus på genomförande av prioriterade befintliga förslag. konstaterar att kommissionens prioriteringar i huvudsak ligger i linje med svenska prioriteringar och att det är positivt att tillväxt- och konkurrenskraftsfrågorna ges stort utrymme. understryker vikten av att i tider av ekonomiska svårigheter värna om ett öppet och att denna princip bör vara grundläggande i alla initiativ och program som kommissionen arbetar med under återstoden av sin mandatperiod. framhåller vidare att har ett uppenbart intresse av att euroområdet står starkt och stabilt och att de länder som drabbas av betydande ekonomiska problem kan lösa dessa. ansluter sig till finansutskottets ställningstaganden om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen, ramen för återhämtning och rekonstruktion av banker samt insättningsgarantisystem. När det gäller den alarmerande situationen i är det enligt utskottet inte bara angeläget att EU och medlemsstaterna stöder det humanitära arbetet i regionen utan även att EU:s medlemsstater visar solidaritet genom att ta sitt ansvar så att de personer som kommer till EU och är i behov av internationellt skydd bereds detta. Samtliga medlemsstater måste även ta ansvar för att, i samråd med UNHCR, ge skydd åt fler genom vidarebosättning. Utskottet framhåller vidare att EU inte enbart är ett ekonomiskt samarbete utan även en union av värderingar. Utskottet välkomnar att kommissionen kommer att presentera ett ramverk för hur EU kan reagera i situationer där de grundläggande värderingarna och rättsstatsprincipen verkar vara hotade i medlemsstaterna. Utskottet anser att det är angeläget att värna EU:s grundläggande värderingar och kommer att få anledning att återkomma till frågan när initiativet väl presenteras. ansluter sig till justitieutskottets ställningstaganden i fråga om en europeisk åklagarmyndighet, direktivet om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området och förslaget till en allmän uppgiftsförordning. Utskottet ansluter sig även till justitieutskottets ställningstaganden om de upprepade tragedierna i , effektiva rättssystem och en ny strategi för området för frihet, säkerhet och rättvisa. Vidare instämmer utrikesutskottet med kommissionen om att ett enat EU är ett mer effektivt EU på det internationella planet. Kopplingen mellan EU:s ekonomiska utveckling och EU:s politiska inflytande globalt är tydlig. Utskottet betonar vikten av att motverka eventuella tendenser till en försvagning av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och välkomnar att diskuterade dessa frågor. Utskottet konstaterar även att det pågår en diskussion om globala utvecklingsmål . Utskottet kommer att fortsätta att följa processen på basis av kommissionens kommande förslag och vill i sammanhanget påminna om sitt utlåtande /13:UU18 Granskning av kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling . Utskottet anser vidare att den ekonomiska utvecklingen och moderniseringen i det östliga partnerskapet gynnar såväl länderna själva som EU och grannländerna. Utskottet vill betona att det ska stå varje land fritt att välja sin relation till EU. Det är enligt utskottet viktigt att framhålla att dörren fortsatt står öppen för de länder som söker en närmare politisk och ekonomisk associering med EU och att unionen är redo att underteckna associerings- och frihandelsavtal så snart länderna själva önskar det och uppfyller alla uppsatta kriterier. Detta ligger även i linje med principen mer-för-mer som har etablerats inom ramen för grannskapspolitiken. I utlåtandet finns tre motivreservationer från , och . Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation 1 (MP) – motiveringen Reservation 2 (SD) – motiveringen Reservation 3 (V) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (MP), (SD), (V), (M), (S), (KD) och i (C). Ärendet och dess beredning antog Europeiska kommissionen meddelandet Kommissionens arbetsprogram 2014 (KOM (2013) 739). Den svenska översättningen av arbetsprogrammet inkom till och hänvisade kammaren det till utrikesutskottet för granskning enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen. Utskottet har gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över arbetsprogrammet och yttranden har lämnats av finansutskottet och justitieutskottet. Regeringen har inkommit med en faktapromemoria (2013/14:FPM23). I ett brev till talman från kommissionens vice ordförande Šefčovič (K(2013) 3133) lämnade kommissionen synpunkter på några av de frågor som utskottet tog upp i utlåtandet om arbetsprogrammet (2012/13:UU4). hade utskottet en överläggning med kabinettssekreterare om de frågor på Europeiska rådets dagordning den 19–som faller inom ramen för utrikesutskottets beredningsområde. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . Arbetsprogrammet är speciellt eftersom det är val till och eftersom den nuvarande kommissionens mandat går ut . Kommissionen har därför valt att lägga fokus på genomförande av prioriterade befintliga förslag. Vad gäller prioriteringarna fokuserar kommissionen på fyra övergripande områden: Den ekonomiska och monetära unionen Smart och hållbar tillväxt för alla Rättsliga frågor och säkerhet Dessa områden beskrivs mer utförligt under . Arbetsprogrammet innehåller ett antal bilagor. I bilaga 1 listas ett antal förslag som kommissionen anser bör antas skyndsamt av och rådet. Till programmet finns även bifogat en förteckning med ett begränsat antal nya initiativ (bilaga 2) som kommissionen planerar att presentera . Vidare finns en bilaga med ett antal initiativ som syftar till översyn och förenkling av lagstiftning (bilaga 3), lagstiftningsförslag som dras tillbaka (bilaga 4) och en förteckning över lagstiftningsakter som träder i kraft och vars verkningar kommer att börja synas (bilaga 5). Kommissionen konstaterar att tecken på återhämtning börjar blir synliga i Europeiska unionen av global finanskris. Tecknen är dock ännu svaga och kan inte uppfattas av alla grupper. Kärnan i kommissionens arbete är därför att främja tillväxt och sysselsättning, både vad gäller initiativ på europeisk nivå och analyserna av medlemsstaternas reformarbete. De kommande valen till lyfts fram som en möjlighet att hålla en bred debatt om hur ett mer enat, starkare och öppnare kan byggas upp. bör enligt kommissionen bli av genomförande och resultat. Det är därför kommissionens främsta prioritet att och rådet ska slutföra förhandlingarna om ett antal befintliga förslag som enligt kommissionen kan öka tillväxten och skapa nya arbetstillfällen. I bilaga 1 till arbetsprogrammet listas sådana förslag. Kommissionen ämnar också lägga fram ett begränsat antal nya förslag. Med undantag för rättsliga skyldigheter, tekniska uppdateringar och specifika brådskande fall tänker kommissionen inte lägga fram några nya lagstiftningsförslag. Vidare kommer kommissionen att utföra utredningsarbete för att förbereda beslut som kan fattas först av nästa kommission, bl.a. vad gäller en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union Den ekonomiska och monetära unionen Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för att stärka den ekonomiska styrningen och slutföra bankunionen, i linje med planen för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union. Kommissionen framhåller även att samordningen av den ekonomiska politiken kommer att stärkas inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Program inom ramen för sammanhållningspolitiken kommer framöver att inriktas på att stödja genomförandet av de landspecifika rekommendationer som planeringsterminen utmynnar i. Vad gäller finanssektorn är kommissionens främsta prioriteringar genomförandet av den gemensamma tillsynsmekanismen och att nå enighet om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen. Arbetet kommer att fokusera på strukturreformer av banker, det parallella banksystemet (skuggbanker) och långsiktig finansiering. Vidare kommer kommissionen att arbeta för att förbättra det finansiella systemets förmåga att finansiera den reala ekonomin och för ökad användning av finansiella instrument för att maximera hävstångseffekten av EU:s budget. Kommissionen framhåller att ett starkt stöd från medlemsstaterna är centralt för att nå framgång. En ytterligare prioritering är att intensifiera kampen mot odeklarerat arbete, skattebedrägeri och skatteundandragande. Kommissionen vill även fortsätta att stödja insatser för en fungerande och effektiv skatteplattform och undersöka hur skattepolitiken kan utformas och genomföras för att bättre stödja EU:s ekonomi. Smart, hållbar och inkluderande tillväxt Kommissionen identifierar åtgärder inom en rad områden för att främja en smart och hållbar tillväxt för alla. Programmen inom den nya fleråriga budgetramen –2020 är utformade för att stödja den s.k. 2020-strategin och på så sätt stimulera tillväxt och sysselsättning. En central prioritering för kommissionen är sysselsättning och bekämpande av ungdomsarbetslöshet. Medlemsstaternas genomförande av den s.k. ungdomsgarantin lyfts fram som avgörande för att skapa nya arbetstillfällen. För att bevara sin konkurrenskraft i världen måste EU stödja investeringar och innovation genom att bl.a. genomföra Horisont 2020-programmet till fullo. Kommissionen kommer att göra en fullständig analys av hinder och möjligheter som sedan kommer att ligga till grund för framtida prioriteringar. Kommissionen kommer även att presentera ett förslag på en modern industripolitik för att företagen ska kunna stödjas på ett effektivt sätt. En central uppgift för kommissionen är att bidra till en välfungerande inre marknad och rättvis konkurrens, en effektiv förvaltning och förutsägbara och moderna regelverk. En del i detta arbete är ett fullständigt genomförande av den inre marknadens bestämmelser på centrala områden som tjänster och energi och att slutföra moderniseringen av reglerna om statsstöd. Kommissionen konstaterar att antagandet av nyckelåtgärder i inremarknadsakten 2 kan bidra till den ekonomiska utvecklingen. Kommissionen har vidare gjort en genomgång av all EU-lagstiftning för att göra den enklare och mer ändamålsenlig, vilket kan bidra till ett mer företagsvänligt klimat. För att uppnå en fullt integrerad och sammanlänkad inre marknad framhåller kommissionen förbättringar i nätinfrastrukturen. En utbredd användning av digitala tjänster och en modern offentlig sektor är andra områden där kommissionen ser behov av insatser. Kommissionen lyfter även fram en fullt integrerad energimarknad, energieffektivitet och en inre marknad för telekommunikation som ligger till grund för en verklig digital inre marknad och höjd produktivitet. Kommissionen anser att ett snabbt antagande av lagstiftningsförslagen om nät- och informationssäkerhet och skydd av personuppgifter och insatser för att modernisera immaterialrätten är viktiga inslag i den digitala agendan. Slutligen behandlar kommissionen resurseffektivisering, minskad miljöpåverkan, avfallshantering, hållbar förvaltning av naturresurser och den gemensamma fiskeripolitiken. Kommissionen vill bygga vidare på förslagen om en ram för klimat- och energipolitiken . Det krävs enligt kommissionen ansträngningar för att visa att EU går i spetsen inför förhandlingarna om ett internationellt klimatavtal . Rättsliga frågor och säkerhet För att EU ska kunna skydda sina medborgare och deras rättigheter krävs enligt kommissionen en effektiv tillämpning av och en förstärkning av samarbetet mellan nationella myndigheter inom områdena säkerhet och rättvisa. Enligt kommissionen understryker flyktingtragedierna i behovet av ytterligare EU-åtgärder för att stödja dem som söker internationellt skydd, säkra skyddet av EU:s gränser, bekämpa människohandel och utöka samarbetet med tredjeländer. Kommissionen ser ett behov av bättre regler om konsumentprodukters säkerhet, människor och djurs hälsa och växtskydd. Kommissionen kommer även att fokusera på att skydda kritisk infrastruktur och att främja förebyggande av, beredskap inför och hantering av katastrofer. Enligt kommissionen skulle det förslag om en europeisk åklagarmyndighet (EPPO) som kommissionen har lagt fram innebära en mer effektiv lagföring av brott mot EU:s ekonomiska intressen. Vidare kommer kommissionen att överväga ytterligare systemförbättringar i den s.k. Olaf-förordningen på basis av vissa delar i kommissionens förslag om EPPO. löper den övergångsperiod som anges i Lissabonfördraget ut vilket innebär att polisiärt och rättsligt samarbete kommer att vara integrerat fullt ut i EU:s rättsordning. Kommissionen kommer att presentera ett meddelande om hur den anser att de rättsliga och inrikespolitiska frågorna bör utvecklas och fördjupas mot bakgrund av att Stockholmsprogrammet går mot sitt slut. Kommissionen kommer också att lägga fram ett ramverk för att möjliggöra en konsekvent reaktion när medlemsstater bryter mot rättsstatens principer. En sådan mekanism skulle bygga på objektiva och fördefinierade kriterier och endast aktiveras i situationer där det finns en allvarlig systemrisk för rättsstatsprincipen. Kommissionen konstaterar att bidrar till att befästa fred och stabilitet längs unionens gränser och främjar grundläggande värderingar och demokrati. Engagemanget för utvidgningen i och på västra fortsätter. Vad gäller grannskapspolitiken lyfter kommissionen särskilt fram undertecknandet av avtal med länder i det östliga partnerskapet och stöd för övergången till demokrati i det södra grannskapet. Kommissionen vill fortsätta använda instrumentet med arbetsgrupper för att stödja övergången till demokrati och utvidga användningen från att ha gällt grannskapsländerna till andra länder såsom . Andra prioriteringar är att fortsatt främja fred och säkerhet och bidra till hanteringen av krisen i . Vad gäller yttre ekonomiska förbindelser kommer kommissionen att verka för att upprätthålla takten i pågående frihandelsförhandlingar och att genomföra ingångna avtal. äger ett antal viktiga förhandlingar rum. Kommissionen kommer att fortsätta med förberedelserna inför toppmötet om millennieutvecklingsmålen och målen för hållbar utveckling, ett nytt internationellt klimatavtal och en uppföljare till Hyogoramen för katastrofriskreducering. Enligt kommissionen är det även viktigt att inleda en diskussion om de framtida förbindelserna mellan AVS-länderna och EU. Kommissionen anser att en nyckel för EU:s inflytande är att skapa konsekvens mellan den yttre och inre dimensionen av EU:s politik. Vidare kommer arbetet för en inre försvarsmarknad för att utveckla en europeisk försvarsindustriell bas att spela en viktig roll. vill inledningsvis understryka att det i huvudsak stöder den inriktning som kommissionen anger i arbetsprogrammet. Utskottet instämmer i kommissionens bedömning att det är nödvändigt att slutföra arbetet med de många tillväxtfrämjande förslag som är under behandling i lagstiftningsprocessen, och att påskynda genomförandet av förslagen. Utskottet lämnar i yttrandet kommentarer om vissa av de initiativ som kommissionen prioriterar inom finansutskottets beredningsområde. Det gäller frågan om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen, krishanteringsramverket och systemet med en insättningsgaranti. Eftersom förslagen nu är föremål för förhandlingar är utskottets kommentarer av mer övergripande karaktär. I arbetsprogrammet anger kommissionen också några nya initiativ på området för den inre marknaden och tjänster inom utskottets beredningsområde. Det gäller uppföljning av grönboken om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin, ramar för krishantering och krislösning för andra institut än banker. Utskottet ser positivt på dessa förslag. Kommissionen skriver i arbetsprogrammet att den avser att genomföra den gemensamma tillsynsmekanismen och att nå enighet om den gemensamma rekonstruktionsmekanismen. ser positivt på att kommissionen fortsätter sin översyn av den finansiella regleringen och tillsynen av banksektorn och den finansiella regleringen. När det gäller den gemensamma rekonstruktionsmekanismen framhåller utskottet att det är viktigt att medlemsstater som inte deltar i bankunionen inte diskrimineras. I sammanhanget bör noteras att i ett motiverat yttrande (utl. 2013/14:FiU13) till kommissionen ansåg att kommissionens förslag till förordning om en gemensam rekonstruktionsmekanism och gemensam rekonstruktionsfond (KOM(2013) 520) kunde strida mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Enligt var det även tveksamt om förslaget var förenligt med fördraget. påpekade att förslaget om rekonstruktion eller avveckling av en bank var mycket invecklat och t.o.m. svårt att förstå i vissa delar. Vidare var tveksam till om systemet skulle fungera effektivt i ett krisläge eftersom det var så många institutioner och myndigheter som skulle vara inblandade. Om en bankkris inträffar är tiden för beslut och agerande starkt begränsad. Åtgärder måste ofta vidtas över en helg. Beslutsordningen måste då, enligt mening, vara enkel, tydlig och kort. Risken är annars stor att man inte lyckas upprätthålla stabiliteten i det finansiella systemet. påpekade också att förslaget inte innehöll ett tillräckligt starkt skydd mot att nationella budgetmedel skulle kunna användas för att finansiera den gemensamma avvecklingsfonden. framhöll att ett förslag från kommissionen måste vara förenligt med principerna om nationell beskattningsrätt och nationella parlaments möjligheter att själva bestämma över användningen av budgetmedel. Förutom dessa delar innebar förslaget också att makt flyttades från de nationella institutionerna och myndigheterna till motsvarande institutioner och myndigheter på EU-nivå, vilket enligt gav EU-organen ett oproportionellt stort inflytande. för återhämtning och rekonstruktion av banker är positivt till initiativ på området eftersom det är viktigt att säkerställa att alla medlemsstater har möjlighet att agera snabbt och kraftfullt för att återställa förtroendet för det finansiella systemet. Utskottet påminner dock om att i ett motiverat yttrande (utl. 2011/12:FiU12) till kommissionen ansåg att kommissionens förslag till direktiv om inrättande av en ram för återhämtning och rekonstruktion av kreditinstitut och värdepappersföretag, det s.k. krishanteringsramverket (KOM(2012) 280) stred mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Enligt uppfattning kunde införandet av en tvingande och obligatorisk lånemekanism mellan de nationella finansieringsarrangemangen leda till moralisk risk, s.k. moral hazard, genom att vissa medlemsstater kunde lockas att underfinansiera sina nationella arrangemang. Lånemekanismen kunde dessutom leda till en ofrivillig och oplanerad försvagning av medlemsstaternas statsfinanser, vilket skulle motverka ett av syftena med kommissionens direktiv. Förslaget har därefter ändrats på flera punkter och är nu föremål för trepartsförhandlingar mellan kommissionen, rådet och . Bland annat har den tidigare tvingande lånemekanismen ersatts med ett frivilligt system. Utskottet anser att det fortfarande finns tveksamheter till vissa delar av förslaget. Det gäller bl.a. att det s.k. bail in-verktyget ska tillämpas i alla lägen. Enligt utskottet bör det i stället vara upp till varje medlemsstat att själv bedöma om det verktyget ska tillämpas på det aktuella fallet. Vidare anser utskottet att det föreliggande förslaget ger Europeiska bankmyndigheten () alltför stora befogenheter vad gäller möjligheten att utöva bindande medling och utfärda bindande tekniska standarder. konstaterar att insättningsgarantidirektivet har direkta kopplingar till krishanteringsramverket när det gäller frågor om finansiering och hur medel i insättningsgarantifonderna kan få användas vid avveckling av banker. Enligt utskottet måste dessa direktiv därför hanteras parallellt. Utskottet anser att den svenska modellen där en myndighet ansvarar för insättningsgarantin ska behållas. Fondens målnivå bör också vara en miniminivå som medlemsstaterna är fria att överskrida. fann i sina motiverade yttranden (utl. 2009/10:FiU42 och 2009/10:FiU43) om kommissionens förslag om insättningsgarantisystem och system för ersättning till investerare (KOM(2010) 368 respektive KOM(2010) 371) att förslagen stred mot subsidiaritetsprincipen. invändning gällde förslaget om att införa en skyldighet för medlemsstaternas garantisystem att låna ut medel till andra medlemsstaters garantisystem. Enligt kunde målen med kommissionens förslag – vilket ytterst är finansiell stabilitet – bättre, eller kanske endast, nås om ansvaret för finansieringen av garantisystemen fullt ut blev ett nationellt ansvar. För att undvika eventuella problem med moralisk risk och ge medlemsstaterna incitament att bygga upp adekvat finansierade garantisystem borde varje medlemsstat ha det fulla ansvaret för finansieringen. välkomnar det övergripande temat i kommissionens arbetsprogram: genomförande och resultat. Sedan samarbetet inleddes på området för frihet, säkerhet och rättvisa har ett stort antal EU-bestämmelser antagits. För att försäkra sig om att fördelarna som denna lagstiftning ger kommer medlemsstaterna till godo är det av avgörande betydelse att mer kraft läggs på genomförandet. Utskottet ser således positivt på kommissionens avsikt att arbeta hårt för att se till att fördelarna med det omfattande lagstiftningsprogram som EU redan har enats om kommer EU-medborgarna till godo så snabbt som möjligt. Detsamma gäller för kommissionens ambition att fortsätta samarbetet med medlemsstaterna för att se till att EU-reglerna genomförs och tillämpas korrekt och följs strikt. Utskottet vill här dock betona att medlemsstaters bristande genomförande av EU-bestämmelser inte är ett skäl för kommissionen att lägga fram förslag till ytterligare lagstiftning, som i sig bidrar till mer överstatlighet. Utskottet anser att när utkast till ny lagstiftning förbereds bör större vikt läggas vid att analysera den gällande lagstiftningen. Avsikten bör vara att förstärka den befintliga lagstiftningen, när detta är möjligt. Kommissionen nämner att och rådet ska slutföra förhandlingarna om ett antal befintliga förslag, däribland förslagen om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet och om dataskyddspaketet. har vid subsidiaritetsprövningarna av nämnda förslag ansett att de helt eller delvis strider mot subsidiaritetsprincipen. Kommissionens förslag att inrätta en europeisk åklagarmyndighet resulterade sammantaget i 14 motiverade yttranden från de nationella parlamenten. Detta förslag har således lett till det andra gula kortet sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Ett gult kort innebär att kommissionen ska ompröva sitt beslut (protokoll (nr 2) till fördragen). Som framgår ovan har kommissionen vid sin omprövning bestämt sig för att vidhålla förslaget. Kommissionen har angett att man i det fortsatta lagstiftningsarbetet kommer att beakta vad medlemsstaterna har anfört i sina motiverade yttranden. Utskottet vill understryka vikten av att kommissionen i den fortsatta lagstiftningsprocessen beaktar dels det förhållande att ett gult kort uppnåddes beträffande förslaget om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet, dels de synpunkter som har framförts av de nationella parlamenten. Utskottet vill här återkomma till de subsidiaritetsinvändningar som utskottet hade vad gällde det föreslagna direktivet om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området (som ingår i dataskyddspaketet).