bet · H101KrU10 · 2014-06-05 00:00:00 — Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag bl.a. om kulturarvsbrott, omhändertagande av fornfynd, den ideella fornminnesvården, lagbestämmelser om god ortsnamnssed, svenskt fartygsvärn och skydd för kulturhistoriskt skyddsvärda fartyg, ett kyrkohistoriskt museum och att utse till ett svenskt kulturarvsår. Jag hänvisar till mina tidigare ställningstaganden i betänkandena /12:KrU9 och 2012/13:KrU9. Jag vidhåller dessa uppfattningar men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i reservationer. Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (V) (V) anför: Med anledning av motion 2013/14:Kr265 (S) vill jag påminna om att i sitt budgetförslag , se betänkande 2013/14:KrU1, avsatt medel för att införa fri entré på statliga, regionala och kommunala museer. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:152 Den kyrkoantikvariska ersättningen. 2013/14:Kr12 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den fördjupade utvärderingen av den kyrkoantikvariska ersättningen. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Kr204 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffen för kulturarvsbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förlänga preskriptionstiden för kulturarvsbrott. 2013/14:Kr207 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att främja det motorhistoriska kulturarvet i . 2013/14:Kr211 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka förutsättningarna för att restaurera fastigheterna vid . 2013/14:Kr215 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa en lagstiftning för marint skyddsområde med ett robust regelverk för hur marinarkeologiska fynd hanteras och som gör övrig marin verksamhet i skyddsområdet möjlig. 2013/14:Kr219 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fastslå att är ett kulturarv av nationellt intresse. 2013/14:Kr220 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fortsatt upplysning om kommunismens brott. 2013/14:Kr221 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna samt överväga en nationell satsning för att Backåkra ska utvecklas till ett museum och en minnesplats över . 2013/14:Kr222 av (KD): begär att regeringen återkommer med redogörelse för vidtagna åtgärder mot nazism och antisemitism. 2013/14:Kr227 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten inom ramen för Om detta må ni berätta på Forum för levande historia. 2013/14:Kr228 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna bastu som del av vårt kulturarv. 2013/14:Kr231 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att göra i till ett nationellt museum. 2013/14:Kr233 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra om till en stiftelse. 2013/14:Kr234 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mängden kolbottnar med framtida bevarandevärde. 2013/14:Kr237 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. 2013/14:Kr238 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett nationellt uppdrag till i . 2013/14:Kr239 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Bergslagen. 2013/14:Kr245 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett nytt museum med inriktning på mänskliga rättigheter, hållbar utveckling, folkrörelser och demokrati. 2013/14:Kr248 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att bevara slotten , Hovdala samt i i statlig ägo. 2013/14:Kr251 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inleda en dialog om möjligheterna att med hjälp av statligt stöd underlätta för Arbetets museum att fortsätta att driva för politisk illustrationskonst. 2013/14:Kr261 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade satsningar på underhåll av byggnadsminnet . 2013/14:Kr264 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att i får ett nationellt uppdrag. 2013/14:Kr265 av och i (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att återinföra fri entré till våra statliga museer. 2013/14:Kr269 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en konferens för ökad tolerans och förståelse för att förhindra övergrepp och folkmord bör ordnas i genom Forum för levande historia. 2013/14:Kr273 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt vidta åtgärder för att skydda vraket Svärdet från plundring. 2013/14:Kr275 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att skapa ett nationellt resurscenter för fotografi, med ansvar för en nationell inventering, rådgivning och kunskapsuppbyggnad. 2013/14:Kr276 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmärksamma och aktivt agera mot antisemitism i . 2013/14:Kr278 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i är en nationell angelägenhet. 2013/14:Kr280 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom bör verka för att stödja att de syrisk-ortodoxa klostren Mor och i sydöstra förs upp på . 2013/14:Kr282 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör se över möjligheterna att bidra till restaureringen av förintelselägret i och att underlätta för elever och lärare att göra studieresor dit. 2013/14:Kr294 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till att bevara . 2013/14:Kr301 av och (M, C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att genom en översyn av lagen (1988:950) om kulturminnen underlätta för exploatering. 2013/14:Kr303 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att byggnadsminnesförklara radiobunkern. 2013/14:Kr304 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kirunasvenskarna och deras okända öde i dåtida . 2013/14:Kr305 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja utvecklingen av en kulturarvsbank vid fyndplatsen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvar för omhändertagande av fynd från arkeologiska utgrävningar i . 2013/14:Kr307 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell och internationell insamling till minne. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om marknadsföring av då människor anländer till . 2013/14:Kr309 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på hur museisektorn ska införa och tillämpa ett funktionsnedsättningsperspektiv. 2013/14:Kr311 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas. 2013/14:Kr313 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett svenskt fartygsvärn. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att stärka lagskyddet för kulturhistoriskt skyddsvärda fartyg. 2013/14:Kr315 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. 2013/14:Kr319 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att uppmärksamma betydelsen av det kristna kulturarvet i form av sångskatten och kyrkliga föremål. 2013/14:Kr323 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om villkoren för det rullande kulturarvet och behovet av en lagöversyn för att värna detsamma. 2013/14:Kr324 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn om hur staten kan ta sitt ansvar och tillse att Risinge underhålls och repareras så att dess unika valvmålningar bevaras. 2013/14:Kr325 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna till en mer långsiktigt tryggad verksamhet för i . 2013/14:Kr331 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag kring hur omhändertagandet av fornfynd kan förbättras. 2013/14:Kr332 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse till ett svenskt kulturarvsår. 2013/14:Kr335 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen möjligt bör återkomma med förslag om hur omfattningen av den ideella fornminnesvården ska kunna öka. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för fri entré på regionala museer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ansvaret för det industriella kulturarvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturmiljöer till minne av kända svenskar. Det betänkande vi nu ska debattera kan man säga är en upprepning. Det var väl ungefär så här det såg ut också. Det enda som har tillkommit är en skrivelse som handlar om kyrkoantikvarisk ersättning, och det är en beskrivning av hur det ser ut. Därför tänkte jag fokusera på två av våra reservationer. Vi står naturligtvis bakom alla våra reservationer men väljer att lyfta fram reservationen om det industriella kulturarvet. Jag blev inspirerad av Ohlys anförande tidigare. Han lyfte nämligen fram en dimension vi faktiskt sällan talar om: Vi är väldigt specifika i våra sakfrågor, och vi hamnar inte jätteofta på den ideologiska plattformen och i de visionära resonemangen. Det kanske man inte heller ska göra i den här talarstolen, men jag tänker faktiskt ta mig friheten att göra det.I våra reservationer pekar vi på en del brister och stora risker för att vi kommer att tappa stora delar av kulturarvet, både det industriella och det rullande. Anledningen till att vi ser det som ett hot i sig är, precis som många faktiskt har talat om, just förhållningssättet när det gäller hur vi ser på samhällsbygget. Gör vi det tillsammans, eller gör vi det enskilt? Jag är hyfsat verksam lokalt, och vår hembygdsförening har förvärvat ett tröskhus. Jag vet inte om jag sade det tidigare. Det är i alla fall lite spännande, för i tröskhuset står det en liten maskin. Det är en kultändare. Det finns ett antal människor som kan fixa till en kultändare , men de är inte så många. I takt med att den ideologi som sveper över landet får mer och mer fäste kommer det att bli färre och färre som väljer att engagera sig ideellt för att lyfta de här delarna. Sedan finns det några som jag, som är lite halvnördig och vill lära mig samt kanske kan lista ut saker själv. För samhället och samhällsbygget tror jag dock att det är ganska vitalt att vi tar vara på den historia vi bär med oss och inte lämnar saker åt sidan. Tittar vi på det industriella kulturarvet kan vi konstatera att det har bolagiserats och fixats till i våra myndigheter på ett sådant sätt att man nästan begränsar sig själv när det gäller att ta vara på det egna kulturarv de enskilda myndigheterna bär. Det är ju en jätterisk, för helt plötsligt faller statens organisation i bitar och vi tappar en stor del av det vi behöver bära med oss och som har byggt starkt . Ett elitistiskt och ett egoistiskt tänk är inget kulturen och kulturarvet behöver ha. Det där kan man spåra till den förra debatten. Hur långt kan man dra det? När faller det i bitar? Jag har en god kompis som brukar säga: När krubban är tom bits hästarna. Det är en fullständig sanning, och det innebär också att man när krubban är tom pekar ut någon häst som inte får något över huvud taget. Vad vill jag då ha sagt med detta? Jo, att det när vi bygger den typen av samhälle blir ett vi och de. När vi bygger den typen av samhälle blir det lätt att säga: Det är deras fel. Det är de som har gjort fel, och här har vi orsaken till att det är som det är. Eftersom jag bor i den bygd jag gör vill jag ta upp raggarkulturen. Den känner ni till. Den är rätt spännande. Det handlar inte bara om att fara runt på gatorna, svarva och ha det trevligt och kul utan också om en del högteknologi - fast i ett historiskt perspektiv. Det som håller på att hända är att all den här informationen håller på att gå om intet. Jag tycker att riksdag och behöver ta ganska kraftiga tag för att kunna bevara det här, både när det gäller fyra och när det gäller två hjul. Det gäller dessutom metallhjul, för backar vi bandet extra långt har vi faktiskt maskiner som i princip ingen kan få ordning på. Det är en jätteförlust, kan jag tycka. Man ska inte skylla på folk - det är fult att göra så - men när samhällsutvecklingen är som den är finns det ganska stor risk att vi släpper de här bitarna. Då säger vi i samma andetag att det inte är meningsfullt för vårt samhälle - vi behöver inte ha det i vårt samhälle, utan någon annan ska ta hand om det. Då kan man gå tillbaka till lokalplanet och titta på mängden människor som engagerar sig ideellt för att bevara våra kulturminnen. De blir färre och färre. Jag är ganska säker på att anledningen till det är att tesen sköt dig själv och skit i andra börjar slå igenom alltmer. Det kommer hela samhället att drabbas av, inte bara kultursektorn.Till mina kamrater som sitter i regeringen säger jag: Betänk detta faktum när ni ska fatta beslut och tänka till om den framtida utvecklingen! Att bygga visionen om att ensam är stark tror jag är helt lönlöst och ett jättemisslyckande, så därför krävs ett omtag.Fru talman! Det här är mitt sista anförande i denna kammare. Efter att ha gjort någon typ av ideologisk utsvävning vill jag tacka talmännen och talmanskansliet och även kulturutskottets kansli. Jag vill också tacka alla mycket trevliga ledamöter som sitter i kulturutskottet för en otroligt fin mandatperiod.Ni ska ha en riktigt god sommar. Ha det gott! Det här är kulturutskottets debatt om kyrkoantikvarisk ersättning och övriga kulturarvsfrågor. Betänkandet bygger på en skrivelse från regeringen om hur vi bevarar och vårdar det kyrkliga kulturarvet.I skrivelsen redovisas hur ersättningen har använts , och den handlar om tillgängligheten till de kyrkliga kulturminnena, kompetens- och kunskapsfrågor och samarbetet mellan och myndigheterna inom kulturmiljöområdet.I betänkandet finns det egentligen inte så stora meningsskiljaktigheter. Troligtvis ser vi alla att behovet av resurser för många kyrkor förändras. På många håll har vi många kyrkor, men på många av dessa platser minskar befolkningsunderlaget. Det är i sig allvarligt och på många sätt en brist i politiken, skulle jag vilja tillägga.I detta ärende har vi från valt att inte lägga fram några egna förslag, men vi stöder en reservation som har skrivit, för det är en fråga som vi har drivit . Den handlar om att museisektorn ska införa och tillämpa ett funktionsnedsättningsperspektiv på samma sätt som uppdrag har getts om att tillämpa ett genusperspektiv.Jag vill särskilt lyfta fram det som jag tycker är en viktig ambition inom kyrkan. I skrivelsen till regeringen, Ett rum öppet för alla - redovisning till regeringen angående de kyrkoantikvariska frågorna inför kontrollstationen 2014, lyfter man fram många väsentliga perspektiv på kulturarvet. Kyrkan menar bland annat att delaktighet i kulturarvet kan beskrivas i termer av medborgarskap, rättigheter och demokrati, att alla som bor i har rätt till den historia som tidigare generationer har skapat.Också för dem som anlänt till är tillgång till kyrkans kulturarv en rättighet. Här är det enligt viktigt att minnas att många som kommer till redan känner sig hemma i kyrkans rum och att kristna över hela världen delar bilder, symboler och berättelser. På så vis menar att man kan säga att kyrkans kännetecken, världsvid och universell, ger särskilda förutsättningar för gemenskap och integration i . Även människor med annan tro och religiös tradition söker sig gärna till kyrkans miljöer.De kyrkliga kulturminnena kan utgöra resurser för lokal och regional utveckling och som kulturella och sociala centrum och för upplevelsenäring, lokalt föreningsliv och företagande. menar att de kyrkliga rummen också kan användas för konserter, teater, dans, konstutställningar och andra kulturevenemang.Svenska kyrkan framhåller också att de kyrkliga kulturminnena är platser för sammanhållning, identitet och trygghet i bygder där det inte finns några andra offentliga rum att tillgå och att de är pedagogiska resurser för skolor och andra utbildningsinstitutioner. Det här tycker jag är bra och positivt och något som jag vill lyfta fram.Det finns en skatt runt de kyrkliga kulturminnena. Jag kan ta några exempel.Trönö gamla kyrka i är eller kanske äldre. Den är väl bevarad och har fantastiska träsniderier.Frösö kyrka är en fin landsortskyrka som vilar på minnet av , som vi alla känner till.En av äldsta kyrkor, Svenneby kyrka i , är och med en fin klockstapel intill. Den är troligtvis från 1200-talet.Det här är en unik kulturhistoria och ett unikt kulturarv.Kyrkobyggnaden symboliserar verkligen kulturella värden och förknippas med bygders historia. I ett internationellt perspektiv har , som få andra länder, ett stort antal välbevarade kyrkor med tillhörande inventarier. Det här tycker jag är väldigt spännande.På tal om den diskussion som jag hörde här om vad som är konst, om kroppsdelar och nakenhet och vad som får avbildas nu och vad som avbildats tidigare finns det sådana avbilder även inom kyrkan.I kalkmålningarna i Tierps kyrka, på södra väggen till höger, träder fram inför som smärtoman på sarkofagen. Hon håller en naken figur, själen, vid armen, bakom denna en djävul. Rundhyllta nakna änglabarn finns det gott om både på museer och i kyrkor. En omdebatterad och omtalad installation, Father and Son, visades i Storkyrkan.Självklart har vi rätt att bli upprörda över nakenhet, våld och misshandel av djur, människor eller vad som helst. Men vi kan och ska inte avgöra vilken konst och kultur som ska finnas var. Vi ska inte som politiker avgöra konstens och kulturens innehåll, om vi nu inte menar att vi ska göra det, för då är det viktigt att det kommer fram. Avslutningsvis ställer jag mig bakom den reservation som jag nämnde, reservation 2. Det är allmänt känt att sedan och staten gick skilda vägar har församlingarna fått det ekonomiskt svårt. De ekonomiska förutsättningarna skiljer sig naturligtvis åt i landet, som nämnde, och det är ett stort bekymmer. Storleken på ersättningen och förhållandet mellan denna och kyrkans insatser bör därför vara rimlig. Annars riskerar vi att se vårt kulturarv försvinna bit för bit.Mycket har förändrats . Många församlingar tampas med bristande medlemstal och en tröghet i systemet. Jag tycker därför att det känns angeläget att vi här i tar ett förnyat grepp om statens och kyrkans roll, just för vårt gemensamma kulturarvs skull.Den kristna kulturen i vårt land har väldigt långa anor. Alltsedan tid har varit ett odelbart rike på grund. lämnade vi dock den katolska läran, då den aldrig riktigt var anpassad för det svenska kynnet. Vi antog i stället den lutherska tron.Många generationer fostrades sedan med . Hårt arbete, flit och att göra rätt för sig har varit ledord i många släktled. Mycket av det tankegodset har vi med oss än , även om inte alla är så medvetna om det.Fru talman! Ingen annan idé och ingen annan institution har varit lika betydelsefull för formandet av den svenska kulturen som kristendomen och den . Men , när den förvandlats till en blandning av plantskola för utomparlamentariska aktivister och rödgrönrosa tankesmedja, känns det allt viktigare att bevara det kristna kulturarvet . Vi vill ju inte stå helt kulturlösa när det gäller det mer ursprungliga, och vi har alla rätt till vår historia.I alla händelser är bevarandet av det kristna kulturarvet en angelägenhet för alla troende såväl som icke-troende utifrån vår gemensamma historia, som har format vår identitet. Det gäller även dem som kommer hit från andra länder och har en bakgrund. De kyrkliga kulturminnena utgör också den största samlade delen av det materiella svenska kulturarvet.En del av arbetet ligger naturligtvis på kyrkan, men för statens del bör den fördjupade utvärderingen, som är tänkt att ske först , tidigareläggas . Vid den utvärderingen anser vi att man bland annat bör utreda en förhöjd nivå på den kyrkoantikvariska ersättningen, men inte bara så att den täcker de faktiska behoven - det bör även inkluderas en översikt av de regelverk som omger ersättningen.Det känns angeläget att kyrkan får möjlighet att använda ersättningen till administration, till det kyrkoantikvariska arbetet och till bevarandet av även den immateriella delen av det kristna kulturarvet. Andra parametrar bör vara hur fördelningsmodellen för ersättningen ska se ut samt kompetens och styrning på olika nivåer. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. Den kyrkoantikvariska ersättningen kanske inte är den mest uppseendeväckande fråga som diskuteras i kammaren under riksdagsåret. Det är inte heller en fråga med oerhört vitt skilda uppfattningar i de flesta fall.Min egen bakgrund ska jag gärna redogöra för. Jag har nämligen varit guide i . efter högmässan mellan och 16 stod jag till tjänst med att hålla kyrkan öppen och förevisa de konstföremål som finns där. Ni kan för övrigt gärna åka dit. Det är nära utanför . Det är en av de kyrkor i landet som har flest konstverk. Detta säger i sin tur en del om kyrkans krigiska historia. I princip alla dessa konstverk är nämligen krigsbyten från Braheättens härjningar i sydliga länder. Jag hade , utan kollektivavtal. Antagligen fick jag jobbet för att jag var släkt med prästen.Den kyrkoantikvariska ersättningen tror jag inte är någon stor partiskiljande fråga. Kulturarvet utvecklas , men även det kulturarv som finns i form av kyrkokonst och kyrkobyggnader är naturligtvis viktigt att bevara. Däremot finns det vissa andra frågor som hör till det här betänkandet och som jag skulle vilja lyfta fram.Den första handlar om det som tog upp om funktionshindersperspektivet för museerna. Utskottet säger att motionen delvis redan är tillgodosedd och att man därför inte behöver göra någonting. Men det menar jag är felaktigt, framför allt av det skälet att jag har erfarenhet av hur den här regeringen har behandlat tillgänglighets- och funktionshindersperspektivet på andra håll. Det finns till exempel ett stort problem med den proposition som har lagts fram om att bristande tillgänglighet ska ses som diskriminering: Så fort det bränner till och riskerar att kosta pengar kommer man med undantag.