bet · H101SoU11 · 2014-03-31 00:00:00 — Första hjälpen-utbildningen vänder sig till yrkesgrupper som kommer i kontakt med människor som mår psykiskt dåligt och syftar till att göra personalen trygg i mötet med psykisk ohälsa, förmögen att prata om självmord och att stödja den enskilde att ta kontakt med rätt vårdnivå. Därtill noterar utskottet webbutbildningen Våga fråga – våga se, som riktas till vård- och omsorgspersonal som i sitt arbete möter människor med psykisk ohälsa, men även till exempelvis sjuksköterskor, biståndshandläggare och chefer som vill ha en allmän introduktion i ämnet äldres psykiska ohälsa. Därutöver kan nämnas de vägledningsdokument som tagit fram –2013 och som är riktade till primärvården, och den kommunala hälso- och sjukvården. Dessa handlar framför allt om att utveckla samarbetet mellan huvudmännen, att upptäcka äldre med psykisk ohälsa samt att bemöta dessa personer. Utskottet noterar vidare att därutöver har gett stöd till utvecklingssatsningar inom området psykisk ohälsa bland äldre när det gäller samarbete mellan huvudmännen. Slutligen har utskottet fått veta att kommer att inleda en inventering av kommunernas och landstingens överenskommelser om samverkan kring personer med psykisk funktionsnedsättning (8 a § hälso- och sjukvårdslagen [1982:763] och 5 kap. 8 a § socialtjänstlagen [2001:453]) med syftet att dels kartlägga om och på vilket sätt äldre personer ingår i överenskommelser eller handlingsplaner, dels identifiera vilka samverkansformer som finns. Utskottet ser mycket positivt på dessa satsningar och anser att motionen 2013/14:So254 (FP) därmed är tillgodosedd. Utskottet noterar också med tillfredsställelse regeringens åtgärder för att stödja kommunerna i att öka kunskapen och höja kompetensen bland omsorgspersonal när det gäller våld mot äldre. Utskottet har därutöver fått veta att regeringen avser återkomma till med en redovisning av en strategi för att motverka våld mot äldre före mars månads utgång. Utskottet ser mycket positivt på detta. Personalen är den viktigaste resursen i äldreomsorgen. Utskottet kan konstatera att regeringen på olika sätt satsat på att också mer allmänt stärka kompetensen i äldreomsorgen. Här kan nämnas Omvårdnadslyftet med syftet att stärka såväl den grundläggande kompetensen som kunskaper för specialiserade uppgifter samt värdegrundsutbildningen för biståndshandläggare och medicinskt ansvariga sjuksköterskor m.fl. Det är viktigt att äldre känner trygghet i sitt boende. Utskottet ser allvarligt på att det råder brist på platser i särskilda boenden. Utskottet återkommer till dessa frågor under rubriken (s. 33). Bestämmelser om registerkontroll finns i socialtjänstlagen när det gäller anställning av personal till hem för vård eller boende. bör inte nu ta något initiativ med anledning av det som efterfrågas i motionerna 2012/13:So393 (SD), 2013/14:So460 (i denna del) (SD), 2013/14:So529 (i denna del) (SD) och 2013/14:So533 (SD). En förutsättning för att äldre och deras anhöriga ska känna trygghet är att vården och omsorgen är av god kvalitet. finns nya bestämmelser som bl.a. innebär att allvarliga missförhållanden och påtaglig risk för allvarliga missförhållanden ska anmälas till Inspektionen för vård och omsorg. bör inte ta något initiativ med anledning av motionen 2013/14:So594 (V) yrkande 20. Motionsyrkanden om att det inte ska vara möjligt för vinstdrivande företag att bedriva äldreomsorg, om att det bör införas en vinstbegränsning för eventuell icke-offentlig verksamhet inom äldreomsorgen och om att införa ett tak för hemtjänstavgifter har avstyrkts av finansutskottet (se bet. 2013/14:FiU3 och 26). har följt utskottet (rskr. 2013/14:69 respektive prot. 2013/14:78). har inte någon annan uppfattning. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att ett omfattande arbete pågår på äldreområdet. Motionerna 2012/13:So393 (SD), 2013/14:So7 (S), 2013/14:So9 (V) yrkandena 1–7, 2013/14:So221 (S) yrkandena 1–3 och 5, 2013/14:So229 (S), 2013/14:So254 (FP), 2013/14:So273 (S), 2013/14:So305 (M), 2013/14:So330 (S), 2013/14:So333 (S), 2013/14:So359 (KD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:So403 (S), 2013/14:So430 (S), 2013/14:So435 (S), 2013/14:So448 (M), 2013/14:So457 (FP) yrkande 3, 2013/14:So460 (SD) i denna del, 2013/14:So470 (M), 2013/14:So529 (SD) i denna del, 2013/14:So533 (SD), 2013/14:So594 (V) yrkandena 2, 5, 7 och 20–22, 2013/14:So630 (S), 2013/14:So646 (M), 2013/14:So651 (S) och 2013/14:So657 (S) yrkandena 51–54 avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. Stöd till anhöriga med utländsk bakgrund Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stöd till anhöriga med utländsk bakgrund. Jämför reservation 5 (MP, V). Stöd till anhöriga är en skyldighet för kommunerna. Då ändrades bestämmelsen i 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) så att kommunerna är skyldiga att erbjuda stöd till de personer som vårdar eller stöder en närstående som är långvarigt sjuk, äldre eller har någon funktionsnedsättning. följer utvecklingen av stödet till anhöriga. genomförde på uppdrag av regeringen en pilotundersökning om anhörigomsorgens omfattning och konsekvenser (Anhöriga som ger omsorg till närstående, 2012). Uppföljningen visar att det finns ytterligare behov av vägledning i tillämpningen av bestämmelsen i socialtjänstlagen. lämnade Nationellt anhöriga en kunskapsöversikt: Etnicitet-minoritet-anhörigskap (2012:1). Syftet med kunskapsöversikten är att skapa en överblick över relevant forskning och utveckling inom området etnicitet, minoritet och anhörigskap och att bidra till att stimulera och stödja utvecklingsarbete inom området. I översikten framkommer att äldre personer med annan etnisk bakgrund generellt sett får mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. Svenska studier tyder på att bristande information om äldreomsorgen, kulturella värderingar kring åldrandet, avsaknaden av ett gemensamt språk och kulturellt anpassad mat är orsaker till att de kommunala tjänsterna utnyttjas i lägre grad. Behovet av mer individualiserade kommunala tjänster lyfts fram. Som helhet är det kommunala samarbetet med invandrarorganisationer, med några få undantag, fortfarande lågt. För att kunna utveckla metoder för att nå anhöriga till äldre med utländsk bakgrund och för att utveckla individanpassat anhörigstöd krävs det en aktiv dialog mellan forskare, personal och beslutsfattare i kommunerna och företrädare för olika etniska grupper. I kommittémotion 2013/14:So9 av m.fl. (V) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om att bör få i uppdrag att särskilt uppmärksamma hur stödet till anhörigvårdare med utländsk bakgrund utvecklas. I kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. (V) finns en likalydande begäran i yrkande 30. Utskottet anser att det är angeläget att stödja de anhörigas insatser, och frågan om stöd till anhörigvårdare med utländsk bakgrund är särskilt angelägen. Utskottet har noterat den kunskapsöversikt som tagits fram av Nationellt anhöriga med syftet att stimulera och stödja utvecklingsarbete inom området etnicitet, minoritet och anhörigskap. Av översikten framgår bl.a. att äldre personer med annan etnisk bakgrund generellt sett får mindre offentlig vård och omsorg än svenskfödda äldre. Utskottet noterar vidare pågående uppdrag att göra fördjupade analyser av sin tidigare pilotundersökning om anhörigvårdens omfattning och konsekvenser. Uppdraget ska redovisas . har inlett en granskning av systemet som omger anhöriga som vårdar, ger omsorg och stöd till närstående med utgångspunkt i en genomförd förstudie. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen på området. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2013/14:So9 (V) yrkande 8 och 2013/14:So594 (V) yrkande 30 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kompetenscenter. Jämför reservation 6 (S, MP, V). Enligt skrivelsen har Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum uppdrag som nationella . De har till uppgift att bl.a. samla in, strukturera och sprida kunskaper och erfarenheter inom sina respektive områden. Svenskt demenscentrum ska därtill sammanställa utvärderingar och forskningsresultat. Nationellt Anhöriga ska bidra till högre kvalitet och produktivitet inom vård och omsorg samt ta del av internationella erfarenheter och forskningsresultat. Genom Svenskt Demenscentrums verksamhet kan kunskapsutvecklingen ges en mer tillämpad och praktisk inriktning, och implementering av nya kunskaper i vård och omsorg kan underlättas. De båda centrumen har efter de två inledande åren bedrivit verksamheterna utifrån ettåriga uppdrag från . På regeringens uppdrag gjorde 2011 en utvärdering av verksamheten vid respektive centrum och av hur har genomfört sitt etableringsuppdrag. Utvärderingen visade att det finns goda skäl för att centrumen ska bli permanenta verksamheter och utvecklas vidare efter sina respektive förutsättningar. Utvärderarna konstaterade att båda har tillgodosett behovet av ökad kunskap och ökat stöd på sina respektive sakområden, ett behov som sannolikt kommer att bestå framöver. Av redovisning av verksamheten framgår att instämde i utvärderingens förslag om att de båda centrumen bör bli mer permanenta och konstaterade att etableringsuppdraget från regeringen var fullgjort. I regleringsbrevet fick uppdraget att svara för centrumens etablering och fortsatta verksamhet även det året i enlighet med det ursprungliga uppdraget. Av regleringsbrev framgår att ska fortsätta att ansvara för uppföljning av verksamheterna vid Svenskt Demenscentrum respektive Nationellt anhöriga och fördela medel till dem samt återrapportera verksamhet inklusive en ekonomisk redovisning till (). I kommittémotion 2013/14:So9 av m.fl. (V) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om att Nationellt anhöriga bör göras till en permanent verksamhet så att man kan arbeta mer långsiktigt. I kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. (V) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att verksamheten vid Svenskt Demenscentrum ska permanentas. Motionsyrkanden om att göra verksamheterna vid Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum permanenta behandlades av utskottet i det av godkända betänkandet 2012/13:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (rskr. 2012/13:115). Utskottet uttalade följande (s. 84, särskilt yttrande V). Slutligen kan verksamheterna vid Svenskt demenscentrum och Nationellt Anhöriga nämnas. Utskottet noterar att utvärderingen av dessa verksamheter visat positivt resultat. Frågor om framtida organisationsform m.m. bereds. Utskottet fann sammantaget att den föreslagna medelsanvisningen var väl avvägd, tillstyrkte den och avslog motionerna. Utskottet noterar att de båda kompetenscentrumen Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum är verksamma och att utvärderingen av dem visar positiva resultat. Utskottet anser att de båda har en mycket betydelsefull uppgift på två för utskottet angelägna områden. Utskottet ser det som viktigt dels att de har möjlighet att arbeta långsiktigt, dels att regeringen finner en långsiktig finansiering av verksamheterna. har i regleringsbrevet fått fortsatt ansvar för uppföljningen av verksamheterna och att fördela medel till dem. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2013/14:So9 (V) yrkande 9 och 2013/14:So594 (V) yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sjukvård. Jämför reservation 7 (V). Varje kommun ska enligt 18 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL, erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som efter kommunens beslut bor i särskilt boende eller vistas på korttidsplats bor i bostad med särskild service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade vistas i dagverksamhet. Av samma bestämmelse följer att det i kommunernas hälso- och sjukvård inte ingår sådan vård som meddelas av läkare. Detta är ett ansvar för . Enligt 26 d § ska till kommunerna inom avsätta de läkarresurser som behövs för att enskilda ska kunna erbjudas god hälso- och sjukvård i särskilt boende och i de verksamheter som nämns ovan. Enligt skrivelsen har flera kommuner övertagit huvudmannaskapet för hemsjukvård (sjukvård som ges i hemmet). genomförde på regeringens uppdrag en kartläggning av hemsjukvården och fann att patienterna har bättre och mer kontinuerlig tillgång till hälso- och sjukvårdsinsatser när hemsjukvårdsansvaret i ordinärt och särskilt boende samordnas i ett huvudmannaskap. Regeringen tillsatte en nationell samordnare med uppdraget att –2011 stödja landsting och kommuner i de återstående tio länen att på frivillig väg föra över ansvaret för hemsjukvården från till kommunerna. I nio av länen kommer ansvaret att vara överfört senast . I har kommunerna och meddelat att en överflyttning inte är aktuell . som regeringen tillsatte den nationella samordnaren beslutades att samordnaren också skulle utreda om kommunerna skulle ges befogenheter att anställa eller på annat sätt tillhandahålla läkare samt i övrigt belysa frågan om kommunernas faktiska förutsättningar att bedriva hemsjukvård. lämnades betänkandet Kommunaliserad hemsjukvård (2011:55). När det gäller frågan om kommunala läkare föreslog utredaren att kommunerna inte ska ges befogenhet att anställa läkare. Eftersom utredningen inte hade i uppdrag att utreda en överföring av primärvårdsansvaret byggde utredaren bedömningen på att det skulle vara läkare som ska verka inom det kommunala hälso- och sjukvårdsuppdraget enligt 18 och 26 d §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). I praktiken rörde det sig om läkarinsatser i särskilt boende, ordinärt boende och dagverksamhet (s. 81). I budgetpropositionen uttalar regeringen följande (prop. 2012/13:1 utgiftsområde 9, s. 200). Utredaren föreslog en ändring i 18 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Regeringen anser att det inte finns anledning att ändra paragrafen, utan avser att lämna ett uppdrag till lämplig myndighet för att ta fram vägledning för tillämpningen. Vidare så delar regeringen utredarens bedömning att kommunerna inte ska ges befogenhet att anställa eller på annat sätt tillhandahålla läkare. I motion 2013/14:So594 av m.fl. (V) begärs i yrkande 25 ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att läkarnas insatser på de särskilda boendena ses över och förbättras. Motionärerna anser att läkarna ges att följa upp den äldres hälsoutveckling och att utbilda och handleda personalen på äldreboenden. I värsta fall kommer det olika läkare . I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att läkare ska kunna anställas direkt av kommunerna för att kunna ingå i det teamarbete som behövs för en god medicinsk vård och en bra hemsjukvård. I betänkandet Kommunaliserad hemsjukvård (2011:55) behandlades bl.a. frågan om kommunalt anställda läkare. Utredningen föreslog att kommunerna inte ska ges befogenhet att anställa läkare. Utskottet har fått veta att man inom den nationella äldresamordnarens arbete för de mest sjuka äldre har diskuterat frågan och att man, efter det att utredningen lämnats, i stället har försökt att förbättra samverkan mellan huvudmännen. I regeringens satsning för de mest sjuka äldre finns det ett grundkrav om att det i varje län ska finnas en gemensam struktur för ledningen och samverkan mellan och kommunerna; dessa ska ta fram en gemensam handlingsplan för hur arbetet för de äldre ska fungera hos dem. När det gäller den del av samordnarens arbete som rör en sammanhållen vård och omsorg har detta lett till att man tillsammans har sett över möjligheterna att förbättra samarbetet mellan sjukhus-primärvård-hemsjukvård och hemtjänst. bör inte ta något initiativ med anledning av motionen 2013/14:So594 (V) yrkandena 25 och 26, varför dessa avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om investeringsstöd. Jämför reservationerna 8 (S, MP), 9 (SD) och 10 (V). Investeringsstödet till äldrebostäder trädde i kraft . Fram t.o.m. hade drygt 11 000 bostäder för äldre beviljats stöd. Det handlar om ca 9 400 lägenheter i särskilda boendeformer och 2 000 trygghetsbostäder, motsvarande ett stödbelopp på ca 1,3 miljarder. av de beviljade lägenheterna är nyproducerade. Andelen är lägre när det gäller trygghetsbostäder, där andelen lägenheter i nyproduktion uppgår till . har utvärderat investeringsstödet. enkät till samtliga sökande som beviljats stöd ger följande bild: av dem som hade beviljats stöd uppgav att stödet hade stor eller avgörande betydelse för deras beslut. Svaren tyder också på att stödet har haft särskilt stor betydelse för beslut att bygga trygghetsbostäder. Enligt enkätsvaren har stödet större betydelse vid nybyggnad än vid ombyggnad. av dem som har beviljats stöd för nybyggnad av trygghetsbostäder uppger att stödet har haft stor eller avgörande betydelse för deras beslut. Privata fastighetsägare uppger i högre grad än övriga aktörer att stödet har haft en avgörande betydelse för beslutet att bygga eller bygga om. Att stödet har påverkat beslutet att bygga nytt eller omvandla behöver inte nödvändigtvis betyda att dessa bostäder inte alls hade uppförts om inte investeringsstödet hade funnits. Stödet kan ha påverkat beslutet på så sätt att beslutet att bygga eller omvandla togs snarare än . Investeringsstödet har inte lyckats öka det totala antalet platser i särskilda boendeformer. Enligt har stödet sannolikt medverkat till att det inte försvinner platser i särskilda boendeformer i samma takt som . Det är fortfarande brist på platser i särskilda boendeformer i många kommuner, men det är fler kommuner som täcker behovet av platser i särskilda boenden än när stödet infördes. Andelen kommuner som uppger att de täcker behovet av särskilt boende för äldre har ökat från 2007, det år då stödet infördes, till 2012 (Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder, , Rapport 2013:7). Utvärderingen kommer att vara ett stöd för regeringen för att bedöma om en statlig satsning på området bör genomföras och, om så är fallet, hur denna bör utformas. Bestämmelser om investeringsstödet finns i förordning (2007:159) om investeringsstöd till äldrebostäder m.m. och i föreskrifter och allmänna råd (BFS 2007:8). beslutade regeringen att förlänga investeringsstödet för särskilda boendeformer och trygghetsbostäder . Med trygghetsbostäder avses bostadslägenheter och utrymmen för de boendes måltider, samvaro, hobby och rekreation och där det finns personal som på olika sätt kan stödja de boende under vissa angivna tider. Trygghetsbostäder kan upplåtas med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Ytterligare ett krav är att bostäderna ska innehas av personer som fyllt . Bidrag kan lämnas för både ny- och ombyggnad under förutsättning att det blir nytillskott av särskilda boenden för äldre eller för trygghetsbostäder. Ombyggnaden kan t.ex. avse vanliga hyreslägenheter som byggs om till särskilda boenden för äldre eller till trygghetsbostäder. Det antal lägenheter som byggs om kommer då att utgöra nytillskott. Ombyggnad av t.ex. befintliga särskilda boenden för äldre som inte innebär nytillskott är däremot inte stödberättigat. I kommittémotion 2013/14:So9 av m.fl. begärs i yrkande 10 ett tillkännagivande om att regeringen bör göra investeringsstödet för trygghetsboenden så att det enbart riktas till hyresrätter med rimlig hyra. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge eller annan lämplig instans i uppdrag att utvärdera investeringsstödet för trygghetsboenden. Ett yrkande liknande yrkande 10 finns i kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 10, och ett yrkande likalydande med yrkande 11 finns i kommittémotion 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 11. En begäran liknande den senare finns i motion 2013/14:So366 av (M). I motion 2013/14:So8 av Per Ramhorn (SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över investeringsstödens nivåer. Enligt motionären täcker stödet inte de merkostnader som regelverket medför för bostadsföretagen. I yrkande 2 finns en begäran om ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att sänka åldersgränsen för trygghetsbostäder från 70 till . I yrkande 3 finns en begäran om ett tillkännagivande om att investeringsstödet ska omfatta också ombyggnationer av befintliga bostäder i särskilda boendeformer. Det är viktigt att äldre känner trygghet i sitt boende. har utvärderat investeringsstödet som infördes för att stimulera ny- eller ombyggnad av särskilda boenden för äldre. omfattar stödet också trygghetsboenden. Utskottet ser allvarligt på att det råder brist på platser i särskilda boenden men kan konstatera att det numera är fler kommuner som täcker behovet jämfört med då investeringsstödet infördes. Utskottet noterar vidare förslag om en sänkning av åldersgränsen för trygghetsboenden och att kravet på nytillskott i samband med ombyggnad av särskilda boendeformer tas bort. Utskottet utgår från att utvärderingen kommer att vara ett stöd för regeringens fortsatta arbete på området. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:So8 (SD) yrkandena 1–3, 2013/14:So9 (V) yrkandena 10 och 11, 2013/14:So366 (M) och 2013/13:So594 (V) yrkandena 10 och 11. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om munhälsa och nutrition. Jämför reservationerna 11 (MP) och 12 (V). Enligt skrivelsen avsatte regeringen –2012 ca för att med stimulansbidrag stödja kommuner och landsting i arbetet med att höja kvaliteten i vården och omsorgen om äldre personer. Stimulansbidragen fördelades av till projekt inom prioriterade områden som demensvård, förebyggande arbete, kost och nutrition, läkartillgång, läkemedelsgenomgångar och rehabilitering samt socialt innehåll. Av avrapportering Stimulansbidrag till insatser för vård och omsorg om äldre – Slutredovisning perioden –2012 framgår att stimulansbidragen genom satsning på utbildning har bidragit till att ge grupper av vård- och omsorgspersonal ökade kunskaper om personcentrerad omvårdnad och rehabiliterande arbetssätt för att de äldres egna förmågor i ökad utsträckning ska tas till vara. Utbildningsinsatserna har varit omfattande, och kunskaperna finns på så vis kvar i organisationerna även efter att stimulansbidragen har upphört. har det poängterats att utbildningsinsatser måste upprepas för att kunskaperna ska vara bestående, inte minst när nyanställningar görs. I viss mån rapporteras att man har planerat för utbildning av nyanställda. Av kommunernas och landstingens redovisningar framgår också att det som man fortsätter med efter att stimulansbidragen har upphört till viss del är sådant som ingår i nya satsningar med stimulansbidrag, vilka kan generera nya medel till huvudmännen. Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (2013/14:43) från om äldres mun- och tandhälsa. Statsrådet svarade bl.a. följande. Regeringen har genomfört en satsning för de mest sjuka äldre som totalt beräknas uppgå till under innevarande mandatperiod. Satsningen syftar till att genom ekonomiska incitament och med de mest sjuka äldres behov i centrum uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. De statliga medel som avsätts fördelas genom överenskommelser med Kommuner och Landsting huvudsakligen enligt en prestationsinriktad modell och utges till de huvudmän som uppfyller på förhand bestämda mål och krav. Inom ramen för denna satsning har regeringen bl.a. mot bakgrund av de larmrapporter refererar till tagit initiativ till ett förbättringsarbete när det gäller äldres mun- och tandhälsa. används delar av medlen bl.a. till att förbättra mun- och tandhälsan för äldre. har t.ex. 19 landsting och 207 kommuner med statliga medel börjat arbeta strukturerat med äldres munhälsa genom kvalitetsregistret Senior alert. 58 496 munhälsobedömningar har genomförts . Ett särskilt fokus har också lagts på äldre som befinner sig i livets slutskede där de kommuner och landsting som förbättrar bl.a. munhälsan hos äldre får del av statliga medel. har satsningen lett till en nationell förbättring av bl.a. munhälsan för äldre med .