bet · H101UbU10 · 2014-02-06 00:00:00 — Att gå i förskoleklass ger barn möjligheter att nå sin fulla potential i skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers utveckling mot kunskapsmålen, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:Ub205 av (KD), 2013/14:Ub273 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Ub302 av Abdirizak Waberi (M), 2013/14:Ub308 av (KD) och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 16. går av alla sexåringar i förskoleklass. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de barn som inte gör det. Jag menar att den frivilliga förskoleklassen ska införlivas i och därmed bli en obligatorisk del av , som då blir tioårig. Argumenten för detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter handlar det om att komma till rätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Jag tror att ett införlivande av förskoleklassen i där sexåringarna får möta behöriga lärare kommer att leda till en förbättrad verksamhet med ökad kvalitet. Detta är en nödvändig åtgärd för att kvalitetssäkra skolstarten, som det innebär att skolan ges möjlighet att fånga barnens behov i ett tidigare stadium och därmed försöka undvika senare problem med läs- och skrivsvårigheter. Vi måste komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas till vara. Därför menar jag att förskoleklassen ska bli mer av en riktig skola. Värt att notera i sammanhanget är att svenska skolbarn internationellt sett börjar skolan sent, som de har ett färre antal undervisningstimmar. Jag menar att införandet av en tioårig grundskola är ett bra sätt att angripa detta problem på. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att införa en tioårig grundskola enligt vad som anförts ovan. Rätten att lära sig läsa, skriva och räkna, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 24. Redan den i skolan läggs en viktig grund för elevernas fortsatta inlärning och utveckling. Därför vill jag lyfta fram alla elevers rätt att lära sig läsa, skriva och räkna innan de lämnar årskurs 3, genom en läsa-skriva-räkna-garanti. Den som inte kan läsa, skriva eller räkna har sämre möjligheter att göra sig hörd i samhället och det är mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden utan dessa grundläggande kunskaper. Bristande läskunnighet innebär dessutom ett stort hinder för annan inlärning. Läsa-skriva-räkna-garantin innebär att elever och föräldrar ska vara garanterade extra hjälp om det uppstår problem vid inlärning av baskunskaperna. Om det visar sig att en elev halkar efter ska kraftfulla åtgärder kunna vidtas. För att rätt typ av åtgärd ska kunna vidtas i ett tidigt skede bör lärarna få ett ökat inflytande över beslut om insatser. Läraren är den pedagogiska experten och är därför bäst lämpad att ordinera stödåtgärder till elever i behov av extra hjälp. Exempel på insatser kan vara att prioritera svenska och matte eller att ge rätt till extra undervisningstid, t.ex. genom lördagsskola eller sommarskola. Tekniska hjälpmedel, stöd av specialpedagoger och tydligare uppföljning tillsammans med vårdnadshavare kan vara andra insatser. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att införa en läsa-skriva-räkna-garanti enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 11 och 2013/14:Ub274 av (S) och 2013/14:Ub478 av (FP). Alla barn med funktionsnedsättning behöver uppmärksammas särskilt. Skolmiljön måste åtgärda det som är hinder i vardagen, se till att hjälpmedel finns på plats och fungerar, liksom särskilt stöd för dem som behöver. Skolinspektionen har i sin inspektion kritiserat av skolorna för att de brister i arbetet med särskilt stöd. Det har ofta gällt att elever inte alltid ges stöd i den omfattning de har rätt till och att skolorna inte skyndsamt utreder elevers behov av särskilt stöd. Det ser jag som mycket allvarligt. Att inte få det stöd man behöver och har rätt till leder till ökad stress, gör det svårare att tillgodogöra sig undervisningen och kan leda till ökad psykisk ohälsa. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att rätta till de omfattande bristerna när det gäller särskilt stöd till elever i skolan. Betyg, punkt 4 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 9 samt 2013/14:Ub553 av (M). Att beslutade att införa betyg från årskurs 6 i är något positivt och ett steg i rätt riktning. Jag menar dock att betyg ska införas redan i årskurs 4, då barnen tidigt måste lära sig att tydliga utvärderingar och betyg är en naturlig och integrerad del av den svenska skolan. Betyg ger även ökade möjligheter att tidigt upptäcka barn i behov av stödinsatser. Att införa betyg i årskurs 4 ter sig dessutom mer naturligt då eleverna börjar ett nytt stadium, mellanstadiet. Att tidiga betyg har en positiv inverkan ser vi i vårt grannland , där man har valt att ha kvar betygen i de lägre årskurserna. Ett av huvudmålen med skolpolitik är att skapa en likvärdig skola där alla barn och ungdomar ges samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter, en skola där ingen lämnas utanför och faller mellan stolarna. Jag är därför mycket tveksam till möjligheten för rektorer att sätta sammanfattande betyg i samhällsorienterande (SO) respektive naturorienterande (NO) ämnen i årskurs 6. För att en likvärdig skola ska vara möjlig krävs det att betygssättningen är likvärdig över hela landet. Därför menar jag att denna möjlighet ska tas bort. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utbildningens innehåll, punkt 5 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2013/14:Ub240 av (M), 2013/14:Ub321 av (M), 2013/14:Ub425 av (S), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 11 och 13 samt 2013/14:N333 av (FP) yrkande 6. Att vara nyskapande, kunna omvandla idéer till handling och ha en vilja att tänka nytt och annorlunda är viktigt för utvecklingen av samhället men också för elevens möjlighet att lyckas väl på sin framtida arbetsmarknad. Elevernas framtida arbetsmarknad kräver att skolan stimulerar elevernas kompetens och vilja till kreativitet. När nu börjar mäta kreativitet ska vara bland de fem främsta länderna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder när det gäller att stimulera kreativitet i skolan enligt vad som anförts ovan. Utbildningens innehåll, punkt 5 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 10, 11 och 13 samt 2013/14:Ub240 av (M), 2013/14:Ub321 av (M), 2013/14:Ub425 av (S), 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 14 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 6. Situationen när det gäller elevers matematikkunskaper är alarmerande. Därför välkomnar jag regeringens pågående matematiksatsning. Om ska kunna hävda sin ställning som kunskapsnation även gäller det att den svenska skolan ligger i framkant när det gäller matematik. Bristerna i vårt samhälle och i vårt utbildningssystem är omfattande men kan dock inte åtgärdas i en handvändning. Vad gäller frågor rörande ämnet matematik föreslår jag för det första att timplanen i matematik för delas upp årskursvis, dels för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs, dels för att säkerställa att eleverna verkligen får den undervisning de har rätt till och att de når förväntade kunskaper. För det andra vill jag utreda möjligheterna att införa en nivågruppering av matematikundervisningen fr.o.m. årskurs 4. Jag menar att det inte är möjligt att låta alla elever få matematikundervisning på samma nivå om undervisningen är tänkt att vara både stimulerande, utmanande och anpassad för den enskilde eleven. måste de elever som har svårt för matematik naturligtvis få den tid och hjälp de behöver för att ta till sig och förstå matematiken. Oavsett hur duktig man är i matematik är det av största vikt att eleverna undervisas av utbildade och pedagogiskt duktiga matematiklärare. När det gäller skolans språkundervisning anser jag att skolan bör erbjuda undervisning i lokal dialekt och folkmål, antingen inom ramen för den ordinarie svenskundervisningen eller som tillvalsämne. Språkets roll som kulturbärare och länk mellan generationerna kan knappast överskattas. Skolorna bör också generellt förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Modersmålsundervisning, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2013/14:Ub246 av i (S), 2013/14:Ub295 av i (S) och 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 7. Det är naturligt att matematik tillhör basämnena i , att godkänt betyg utgör ett behörighetskrav till gymnasieskolan och att det är ett kärnämne i alla gymnasieskolans program. Matematikkunskaper hjälper oss att förstå sammanhang när det gäller såväl politiken och den ekonomiska utvecklingen i samhället som den egna privatekonomin. Det är allvarligt att svenska elevers kunskaper i matematik har försvagats kraftigt under . En satsning på matematik och utveckling av matematikundervisningen är mycket välkommen. Det är nu viktigt att genomförandet utgår från forskning och internationella erfarenheter. Elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade bland dem som har svårigheter i matematik. Lärare måste därför ha beredskap för att möta dessa. har också fastslagit att matematikundervisning på elevens modersmål parallellt med undervisning på svenska har visat sig vara framgångsrik. Ämnesundervisning på modersmål sker dock i mycket liten omfattning och på de flesta håll inte alls. Vi anser därför att möjligheterna att utöka matematikundervisningen på modersmål bör stimuleras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Modersmålsundervisning, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2013/14:Ub246 av i (S), 2013/14:Ub295 av i (S) och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 17. Skollagen stipulerar att förskolan, förskoleklass, , grundsärskolan, specialskolan samt gymnasieskolan ska erbjuda modersmålsundervisning. Detta gäller då det är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet eller då eleven har grundläggande eller goda kunskaper i språket. Modersmålsundervisningen främjar inte assimilationen i det svenska samhället. är dess effekter för inlärning av det svenska språket mycket tveksamma. Jag vill i sammanhanget lyfta fram en undersökning från , där kommunernas forskningsenhet (AKF) kom fram till att det inte finns några statistiska bevis för att elever som har fått modersmålsundervisning visar bättre resultat i läsning, matematik eller naturvetenskap än de elever som inte har fått modersmålsundervisning. Resultatet fick politikerna i att helt lägga ner modersmålsundervisningen för att i stället satsa mer pengar på specialundervisning och på det danska språket. Jag vill se samma utveckling i . I huvudsak anser jag att modersmålsundervisningen är ett intresse för den enskilda familjen, som då också bör stå för kostnaderna som undervisningen ska ligga utanför ordinarie skoltid. är det i princip kommunerna som finansierar modersmålsundervisningen. Jag anser att skollagen ska ändras så att ingen tvingande lag föreskriver obligatorisk modersmålsundervisning, med undantag för de nationella minoritetsspråken. Det ska däremot fortfarande vara möjligt för en enskild kommun att anordna modersmålsundervisning om man så önskar, dock utanför ordinarie skoltid. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avgifter, punkt 7 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2013/14:Sf231 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:Ub528 av m.fl. (S). Vi vill se en avgiftsfri skola. Alltför många skolor tar ut återkommande avgifter som sammantaget innebär stora kostnader för familjer med knapp ekonomi. Det förekommer dessutom att elever förväntas betala stora summor för att delta i olika former av studie- och klassresor. Vi anser att Skolinspektionen måste se till att förbudet mot skolavgifter efterlevs och att normerna för de enstaka inslag som innebär obetydliga kostnader för eleverna, vilket skollagen ger utrymme för, ska utvärderas. Regeringen eller den myndighet regeringen så beslutar ska ha rätt att utfärda bindande direktiv för vad den maximala kostnaden per läsår ska kunna innebära. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avgifter, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf231 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:Ub528 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 27. Alla barn ska ha lika möjligheter i skolan oavsett föräldrarnas ekonomi. Skolan ska vara avgiftsfri enligt skollagen men i praktiken är den inte alltid det. har skolorna rätt att ta ut enstaka, obetydliga avgifter för t.ex. teaterbesök eller andra utflykter som barnen förväntas delta i. Skolinspektionen har definierat vilka obetydliga kostnader som kan accepteras vid enstaka tillfällen; för de flesta familjer kan summorna tyckas små, men för dem som är fattiga kan smärtgränsen för oförutsedda utgifter gå redan vid . Konsekvensen blir att barn till fattiga föräldrar ofta tvingas avstå från att delta . Detta gäller speciellt om det finns flera barn i familjen som förväntas ha med sig pengar, frukt och matsäck till skolan. Högerregeringen har gjort s.k. frivilliga insamlingar till skolresor och liknande aktiviteter tillåtna. Även om regeringen föreskriver att aktiviteter som bekostas genom frivilliga insamlingar ska vara öppna för alla oavsett om man har bidragit eller inte, och att det inte är godtagbart att erbjuda kostnadsfria alternativ för den som inte har bidragit, kan konsekvensen ändå bli att förekomsten av avgifter ökar. Någon utvärdering eller uppföljning av den nya lagstiftningen har ännu inte genomförts. Signalen från regeringen till skolsektorn och det omgivande samhället är att man inte ska dra sig för att finansiera skolverksamheten genom avgifter. En sådan utveckling kan jag inte acceptera. Jag anser därför att det bör införas ett förbud i skollagen för skolor att ta ut avgifter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidshemmet, punkt 8 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 33 och 2013/14:Ub294 av och (båda S), 2013/14:Ub310 av (KD), 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:Ub536 av m.fl. (S). Vi vet att fritis är omtyckt och viktigt för många barn och föräldrar. Fritis stöder barn generellt och ger en vettig fritidssysselsättning. Men vi vet också att föräldrar på många håll oroar sig över stora och växande barngrupper och vad detta innebär för kvaliteten. Det är viktigt att vända utvecklingen och inse att fritis kan spela en viktig roll i barns utveckling och för att uppnå kunskapsresultat i skolan. Fritis bör ge barnen möjlighet till läxläsning om skolan inte ordnar det på annat sätt. Vi vill uppmuntra föreningslivet att samverka nära med fritis så att barnen kan få ägna sig åt olika föreningsaktiviteter. Det kan röra sig om t.ex. fotboll, teater och dans. På det sättet får de barn som inte har möjlighet att ägna sig åt dessa aktiviteter en chans att göra det. Detta kan också vara ett sätt att minska trycket och ekonomi och därmed underlätta vardagslivet för barnfamiljer. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för lärandet enligt vad som anförts ovan. Fritidshemmet, punkt 8 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:Ub294 av och (båda S), 2013/14:Ub310 av (KD), 2013/14:Ub536 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 33. Det blir sämre personaltäthet på fritidshemmen som går. fanns det i genomsnitt 8,3 barn per årsarbetare i fritidshemmen. var antalet barn per årsarbetare mer än dubbelt så stort, 20,1. Grupperna har följaktligen ökat i storlek och antalet barn per avdelning är drygt 40. Sedan högerregeringen tillträdde har den negativa utvecklingen accelererat och den genomsnittliga gruppstorleken har ökat . På grund av denna dramatiska ökning av barngruppernas storlek i fritidshemmen anser vi att ska ges i uppdrag att ta fram en rekommendation för gruppernas storlek i likhet med dem som i finns i allmänna råd för förskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Stärkt kvalitet och jämförbarhet i fritidshemmen, punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub327 av m.fl. (MP) yrkande 6. Fritidshemmens styrdokument är skollagen (2010:800) och läroplanens första två kapitel. Därutöver har gett ut allmänna råd för fritidshemsverksamheten. Jag anser att det saknas någon form av dokument som beskriver fritidshemmens verksamhet, som ett led i att öka jämförbarheten och kvaliteten utan att det innebär en förändring av fritidspedagogernas och lärarna i fritidshemmens yrkesroll eller av fritidspedagogikens självklara ställning på fritidshemmen. Detta dokument skulle kunna vara grunden för ett mer systematiskt kvalitetsarbete, vilket i slutänden gynnar eleverna i fritidshemmen. har tagit fram ett förslag till kursplan för de fritidspedagogiska verksamheterna som skulle kunna utgöra ett underlag för ett fortsatt arbete i denna riktning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fritidshemmet, punkt 8 (V) (V) anför: Jag vill i ett särskilt yttrande beskriva min syn på fritidshemmen och vad som behöver göras för att förbättra fritidshemmens kvalitet. Jag anser att fritidshemmen ska hålla lika hög kvalitet som skolan eftersom de är en del av en samlad skoldag. De flesta barn börjar och slutar också sin skoldag på fritidshemmet. Tyvärr vistas många av dem i en torftig och osäker miljö eftersom grupperna är för stora och personalen för få för att en meningsfull verksamhet ska kunna erbjudas. Det kan konstateras att det statsbidrag till personalförstärkningar i skolor och fritidshem som fanns aldrig kom fritidshemmen till del. Väldigt få kommuner gör några särskilda satsningar för att öka kvaliteten i verksamheten och om inte staten tar initiativet är chansen liten att det någonsin kommer att bli bättre för barnen på fritidshemmen. Jag vill därför införa ett statligt stöd för att anställa fler i fritidshemmen, där villkoret är att kommunen bidrar med halva kostnaden. I vår motion 2013/14:Ub463 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning föreslog vi en satsning på för detta 2014 och en stegvis ökning av medlen till 2016. Med hjälp av bidraget skulle personaltätheten kunna öka och barngrupperna minska väsentligt. Det innebär en bättre arbetsmiljö för både anställda och barn. Möjligheterna att bedriva en meningsfull verksamhet förbättras också, vilket är bra för barnens lärande och utveckling. I samband med beslut om budgetpropositionen avslogs dock vår motion. Jag ser också att kvaliteten i fritidshemmen riskerar att försämras ytterligare med den nya lärarutbildningen. Blivande lärare med inriktning mot fritidspedagogik har fått sin utbildning kortad till , och det är inom denna inriktning endast möjligt att fördjupa sig i praktiska och estetiska ämnen. Ett syfte med fritidshemmen är att de ska ingå som en integrerad del i en samlad skoldag. De har en pedagogisk uppgift och betydelse i och med att läroplanen även gäller för fritidshemmen. Det är därför nödvändigt att grundlärare med inriktning mot fritidshem har djupa kunskaper inom exempelvis läs-, skriv- och matematiklärande för att kunna möta barnen i deras ständigt pågående lärande. Lärare inom den obligatoriska skolan och lärare med inriktning mot fritidspedagogik samverkar i arbetslag och bidrar med sina skilda och speciella kompetenser till att eleverna når målen i skolan. Båda dessa grupper bör dessutom ha en bred och djup forskningsförankring i sin utbildning. För att lärare med inriktning mot fritidshem ska få tillräcklig kompetens i fritidspedagogik och sidoämnen, inklusive de teoretiska ämnena, för att undervisa sex- till tolvåringar är det därför nödvändigt att utbildningen förlängs. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:C419 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en läsa-skriva-räkna-garanti. 2013/14:Sf231 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i skollagen ska införas ett förbud mot avgifter i skolan. 2013/14:So664 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förslag på hur de omfattande bristerna i särskilt stöd till elever i skolan ska åtgärdas. 2013/14:Ub205 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en klassikerlista med böcker, filmer, pjäser och musik som alla svenska elever ska ha tagit del av när de lämnat skolan. 2013/14:Ub240 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att se över möjligheten att avskaffa skolämnet svenska som andraspråk. 2013/14:Ub246 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kravet på grundläggande kunskaper för att få modersmålsundervisning på minoritetsspråk ska tas bort. 2013/14:Ub266 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn för att ge barn med hörselskada rätt till utbildning i teckenspråk inom . 2013/14:Ub273 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att prioritera basfärdigheter och elevernas undervisning i skolan. 2013/14:Ub274 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring i skollagen. 2013/14:Ub293 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta föreningslivet och ta plats i skolbarnsomsorgen/fritis. 2013/14:Ub294 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av mindre barngrupper i kommunernas fritidshemsverksamhet. 2013/14:Ub295 av i (S):