· H101UU15 · 2014-04-16 13:32:56 — Betänkandet handlar om motioner, inte om hela världen, vilket man skulle kunna tro när man lyssnar på debatten, herr talman.Betänkandet fångar motioner från hela mandatperioden, , det vill säga och allmänna motionstiden.Jag räknade till 72 motioner som berörs i betänkandet och till långt fler yrkanden. Mot den bakgrunden läser man reservationerna med viss förvåning. Måhända ska man se det som en bekräftelse på den stora enigheten. Det är många yrkanden och många motioner, men de 13 reservationer som finns beträffande de 72 motionerna och de mångdubbelt fler yrkandena är inte så himla starka, kan jag tycka.Det har funnits stor enighet. Det har tidigare här i kammaren diskuterats olika betänkanden där vi har lyft fram mänskliga rättigheter, eftersom mänskliga rättigheter är en så central del av svensk utrikespolitik - det är inte konstigt.Mot bakgrund av vad tidigare talare sagt skulle jag kunna prata om tvångsäktenskap för barn i . Men det är ingen som har någon sådan motion. Därför väljer jag att bara konstatera: Visst, det är helt oacceptabelt. Men jag ska inte ge mig in djupare i den diskussionen.Jag skulle också kunna prata om romerna, en fråga som oftast brukar komma fram. Från svensk sida har vi haft en oerhört aktiv debatt när det gäller romernas situation också i men även i , som är ett av de stora utropstecknen och en av de stora utmaningarna för oss på vår kontinent. Men vi har inga motioner där heller, så därför lyfter jag inte frågan mer än så.Jag skulle ha kunnat beröra tibetanernas situation. Den är väldigt utmanande. Men också där har vi valt att göra en enkel motionshantering.Palestinierna har berörts, liksom beduinerna, som vi har hört talas om , som kastas ut från sina boenden, där EU och kanske också har varit med och finansierat. Det är naturligtvis oacceptabelt ur ett MR-perspektiv. Utifrån att mänskliga rättigheter är universella och ömsesidigt förstärkande är de närvarande överallt, och varje stund i hela världen.De utmanas mer än på mycket länge, skulle jag vilja säga. Då tänker jag på , , , och så vidare, men det sker också här i . Vi har dock i konventionen om mänskliga rättigheter som ett starkt instrument och på den grunden också en rad andra konventioner som bygger en bas för det gemensamma arbetet för att stärka mänskliga rättigheter och värna och vakta på varandra i . Vi har också en domstol som ytterst ger oss alla, som medborgare i och som medlemmar i , en möjlighet att få våra rättigheter prövade, om de kränks av en stat. Det är naturligtvis oerhört viktigt.Straffrihet är förödande för tilltron till mänskliga rättigheter och för att bygga ett gott samhälle. Straffrihet är något som vi har sett äter sönder samhällen, äter sönder länder. Det har berörts tidigare om anfall och straffrihet. Man skulle ha önskat att de händelserna hade nått Internationella brottmålsdomstolen.Man skulle kunna önska att det som händer i inte bara blir ett fall utan många fall som når för att prövas och för att visa att vi har ett internationellt regelverk som gäller för oss alla som medborgare men som också gäller för stater, där ansvar och straff måste kunna utmätas, om det sker övergrepp.Från vår sida är det önskvärt - och jobbar envetet för det - att ICC, , stärks. Vi skulle gärna se den som en del i ett FN-system, för det vore en fullgod handling för att stärka hela FN-strukturen. Vi är långt ifrån det , men arbetet från vår sida, från sida - och jag hoppas också från - går vidare.När vi tittar på betänkandet kan vi se att det finns frågor som vi entydigt har en samlad syn på men som inte har berörts fast de naturligtvis är viktiga. Det må gälla slaveriet i , där vi konstaterar hur oacceptabelt det är och hänvisar till etcetera. Det må gälla , där vi från svensk sida envetet arbetar för att också i det fallet kunna nå framgång. Vi är inte där ännu, men åtminstone ska ingen tvivla om den svenska hållningen. Det framgick också av den utrikespolitiska deklarationen och den debatt som vi hade här i februari.Däremot berör betänkandet kontinenter och dyker ned i kontinenter, herr talman. En kontinent som jag inte kan undgå att också dyka ned i, när vi har det här motionsbetänkandet uppe till behandling, är naturligtvis Afrika.Det är en kontinent med fantastiskt stora möjligheter men också väldigt stora utmaningar. Det är en kontinent som har härjats av kolonialism, som har härjats av krig och konflikter och som härjas så än . I de miljöerna trampas mänskliga rättigheter under stövlar. Vi ser det i Sahelområdet, och vi ser det i andra områden. Där är aktivt med. Vi kommer till den här kammaren från utrikes- och försvarsutskottet med ett förslag om medverkan i en insats i . Vi gör insatser också i andra områden för att försöka stärka och försöka bygga förutsättningar för mänskliga rättigheter, för där konflikter och krig pågår är de förutsättningarna naturligtvis mycket sämre än i andra miljöer.Den andra sidan av det afrikanska perspektivet är den fantastiska utveckling som ändå pågår, också med ett hållbart perspektiv. I många länder i ser man tydliga samband mellan mänskliga rättigheter och en grönare ekonomi, en hållbar ekonomi, en hållbar utveckling. Man har många exempel på vad som händer om man inte ser upp, hur mänskliga rättigheter även då får stå tillbaka därför att vi inte har tänkt efter före. Den grönare ekonomi som utvecklas i har vi alla anledning att titta på, för att också där stärka mänskliga rättigheter.Mänskliga rättigheter bygger också på olikheter, insikten om att vi alla som människor i världen är unika. Respekten för den unika profil som var och en av oss har - toleransen och friheten för oss alla att få vara den vi är - är naturligtvis helt avgörande. Där förtryck förekommer - det må vara etniskt, religiöst, sexuellt eller bara livsstilsbetonat - i alla lägen där vi-och-de-samhällen försöker byggas, där bäddar man för konflikter. Vi har också, herr talman, sett det i . Det är folkmordet i . Det är ett exempel på vad som kan hända om man inte ser upp, om man tillåter förtryck och låter mänskliga rättigheter förtvina.Latinamerika har tagits upp i flera sammanhang. Jag vill bara kort säga något om och : Det är två goda exempel, till exempel när det gäller resolution , som leder till kvinnligt deltagande i fredsprocessen i , men också stöd på många sätt, alltifrån kvinnlig urfolksbefolkning i till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, där går in och stöder och jobbar aktivt för att göra skillnad.Herr talman! Med tanke bara några korta ord om några reservationer.Socialdemokraterna lyfter fram mänskliga rättigheter, och blir beviset på att mänskliga rättigheter har stått tillbaka under den borgerliga regeringen, alliansregeringen. Men, herr talman, syna det argumentet! Handlar det inte i verkligheten om att man har en tillbakagång eller en återblick på tider som har varit, en värld som inte längre ser ut som den gjorde? Är det inte så, herr talman, att mänskliga rättigheter utmanas och att vi som står upp för mänskliga rättigheter och driver mänskliga rättigheter får en tuffare utmaning?De som skulle ha röstat för oss i skulle ha älskat om vi hade sagt att vi tar ned flaggan och driver inte detta längre. Då hade de kanske kvitterat och givit oss en MR-röst eller en MR-position i rådet. Men det är inte den vägen har valt, och det är inte den vägen som vill gå. Vi vågar utmana, oavsett om det är Putins som trycker ned mänskliga rättigheter, Musevenis som slåss mot hbtq-personer eller försök att omtolka mänskliga rättigheter i . Vi står upp, men då får vi också vara beredda på att bli bortröstade av dem som inte vill se MR som en hög profil.Läs gärna reservationerna och se vilken svag argumentation de har som alternativ till utskottets texter. Mot den bakgrunden, herr talman, är det enkelt att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. För allmänheten och de som lyssnar på detta kan det vara värt att kommentera motionshanteringen och det som från tar upp. Om vi skulle ha den ordningen att vi sade ja till alla de 3 548 motioner som lades skulle vi ge 3 548 uppdrag till regeringen. Jag tror inte att det är görligt.Under den perioden då stödde Socialdemokraterna, 2002-2006, fick av motionsförslagen ja, och 2010-2013 fick ja. Det är alltså fler ja nu än då var med och regerade.Julia Kronlids inlägg från om att man inte får tala om kristna som förföljs är en jättemärklig kommentar. Vår regering gör redan mycket. Vi betonar det, framför allt i utrikespolitiska deklarationen där vi sitter och väger vartenda ord. Det finns alltid med något om religionsfriheten och vikten av det. Problemet med - det är här som jag tycker att vi kanske har lite olika åsikter när det gäller mänskliga rättigheter - är att de bara betonar kristnas rättigheter. Religionsfriheten handlar om alla människors lika rättigheter, oavsett vilken religion man tillhör. För oss kristdemokrater är det oerhört viktigt att vi upprätthåller det och att det inte blir den svenskagenda som jag är orolig för att driver när de enbart talar om kristnas rättigheter. undrar vad vi har gjort i för att lyfta de kristnas rättigheter? Runt om i världen ser vi nu att väldigt många som har en bakgrund förföljs, men precis som i just nu finns det även kristna som utför illdåd mot muslimer. Jag menar att vi måste lyfta fram alla människors lika värde och rätt till sin religion.Herr talman! När vi nu tittar på utrikesutskottets debatt och det här betänkandet är det ett stort antal motioner som berör jättemånga viktiga områden. Vi har fokuserat på några länder i , Sahelregionen, men även och . Jag kommer inte att hinna gå in på alla dessa länder, men jag ska ändå försöka beskriva några länder och regioner som jag tycker är viktiga att lyfta fram lite grann. 1948 antog den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna togs ett viktigt steg. Det är något som många människor nu kan förhålla sig till. De gäller nämligen utan åtskillnad och oavsett land, kultur eller specifik situation. Staterna kan dessutom inte sålla bland folkrättsliga argument. Alla de olika mänskliga rättigheterna har samma värde. Utan mänskliga rättigheter begränsas människors liv, men det begränsar också utvecklingen i ett land. Vi ser tydligt att där mänskliga rättigheter kränks får vi inte den hållbara utveckling som vi eftersträvar. Människors rätt till frihet - som yttrandefrihet, rätt att organisera sig, rätt att starta företag, rätt att rösta i fria val och så vidare - är något som bidrar till att ett land kan utvecklas. Därför har också alliansregeringen satt frågan om demokrati och mänskliga rättigheter högt på den utrikespolitiska agendan. Det är ett av de tre prioriterade områdena, vid sidan av jämställdhet och klimat och miljö.Herr talman! ska vara en tydlig röst i världen för de mänskliga rättigheterna. Vi ska agera bilateralt i olika kontakter men även verka genom både EU och FN. ska fortsatt ha frågan som en integrerad och central del av den svenska utrikespolitiken.Inom EU har vi , genom Lissabonfördraget, stärkt EU:s röst i världen, genom den nya EU-utrikestjänsten som leds av den höga representanten . Tanken är att EU nu ska vara en aktör till stöd för fred, säkerhet och mänskliga rättigheter. antog EU ett strategiskt ramverk och en särskild handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Det var en fortsättning på det som påbörjade under vårt EU-ordförandeskap 2009.En fråga som EU särskilt lyfter fram, och som är jätteviktig, är kampen mot dödsstraff och tortyr. Det driver vi i också på för. Vi ser vissa framsteg runt om i världen, men tyvärr finns det alldeles för många länder som fortfarande har kvar dödsstraffet. riksdag deltar via i det som utrikestjänsten i EU ska göra. Vår utrikesminister kommer till innan han ska ned till och förhandla på utrikesrådet med de andra ministrarna. Han får då söka stöd för ställningstaganden och får även olika partiers syn på olika frågor som kommer att diskuteras. Just nu är det till exempel och som framför allt är uppe på utrikesministrarnas agenda, och alla partier har möjlighet att göra inspel till utrikesministern innan han åker ned.Regeringen har också betonat att alla politikområden ska samverka och ha ett samstämmigt agerande både nationellt och internationellt för att nå bästa resultat. Mycket av det arbetet gör vi förstås i samverkan med civilsamhället i men också i andra länder.En fråga som också nämns i betänkandet och där har gjort framsteg är att främja friheten på nätet. Internet, mobiltelefoni och sociala medier gör att världen krymper, och människor får möjlighet att på egen hand söka information. Vi såg att det var viktigt under den arabiska våren men även nu i konflikten mellan och . Rätten till information är viktig och måste värnas. När stänger ned Youtube och Twitter visar det på hur känsliga vissa regeringar är för friheten på nätet och hur viktig den är. FN har tagit en första resolution för yttrandefriheten på internet. EU har i sin årsbok sagt att har varit en spjutspets i det arbetet. EU kommer också - det tycker jag är väldigt viktigt - att lämna fortsatt stöd till internetanvändare, bloggare och cyberaktivister som lever i auktoritära regimer så att de kan kringgå maktfullkomliga restriktioner på internet.Då går vi över till , herr talman. gör många framsteg på flera olika områden, framför allt ekonomiska framsteg. Tillväxten i ekonomi beräknas uppgå till och väntas öka ytterligare . Men faktum kvarstår att mycket finns kvar att göra för att alla ska ta del av de ekonomiska resurserna. Fattigdomsminskningen går alltför långsamt. Naturresurserna används ineffektivt och ger inte människor tillräckligt med arbetstillfällen. Och skatteintäkter tas inte in. De hamnar i fel fickor eller skickas till skatteparadis. Det är naturligtvis inte acceptabelt. Kvinnor och barn är en utsatt grupp. Majoriteten av fattiga är kvinnor och barn. Därför har vi i i vårt bistånd fokus också på , särskilt på kvinnor och barn. Vi vet att kvinnor som får ekonomiska resurser att klara sig satsar på barns utbildning, och familjer som har råd skickar sina barn till skolan och de får en bättre ekonomi. Alltför ofta tvingas dock familjerna skicka ut sina barn i någon form av arbete för att få pengar till dagens mål mat.Även EU har samarbete med länder i . Det finns en EU-Afrika-strategi , och hölls ett EU-Afrika-toppmöte där EU var berett att utöka samarbetet med sina afrikanska partner för att främja handel, utveckling, demokrati, god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. Också frågan om migration och mobilitet tas upp.Det är klart att om människor inte har möjlighet till utkomst, inte har några sociala rättigheter eller är hotade till livet om de till exempel är journalister får de söka sig vidare och hamnar kanske i EU för att över huvud taget kunna överleva. När EU talar om samarbete på säkerhetsområdet vill vi kristdemokrater betona att det inte får handla om att begränsa människors rörelsefrihet så att de inte kan söka skydd någon annanstans. Säkerhetssamarbetet får inte heller innebära att yttrandefriheten och mediefriheten begränsas.Alltför många länder använder antiterrorlagar för att stoppa obekväma journalister. Det skriver vi om också i betänkandet. Mänskliga rättigheter kränks när man begränsar yttrandefriheten, vilket vi fick mer kunskap om när våra svenska journalister fängslades i . Då användes antiterrorlagar emot dem, men även finns fängslade journalister i . Några har flytt till vårt land för skydd.Också , som upplevde det hemska folkmordet, förföljer nu oliktänkande. Där används en annan metod. Man säger att man bekämpar motsättningarna mellan de två stora folkgrupperna hutu och tutsi genom en antifolkmordslagstiftning. Grunden till lagstiftningen antogs 2008, och lagen skärptes 2013. Den används mot oppositionella och journalister.I för säkerhet och utveckling i betonas säkerhet, fredsbyggande, konfliktprevention, motarbetande av radikalisering samt utveckling. Det är bra att både säkerhet och utveckling finns med på dagordningen. Utan utveckling i ett land finns det heller ingen hållbar säkerhet. Det är situationen i till exempel , där kommer att delta i en FN-insats ganska snart.Jag ska även säga några ord om . Situationen där är fortfarande fruktansvärd, herr talman. Fem miljoner har dött . Två miljoner har våldtagits under konflikten. Inblandningen från olika länder runt är helt ohållbar. Här måste vi göra mycket mer. är med och bidrar genom stöd till rättssystemet, för att ställa de som är ansvariga för övergreppen till svars, men vi kommer att behöva göra mycket mer framöver för att komma till rätta med situationen i Demokratiska republiken Kongo.Låt mig avslutningsvis säga att när det gäller har bidragit på ett fantastiskt sätt till fred och utveckling i , som lidit av stora motsättningar och konflikter mellan de olika gerillagrupperna. har bidragit till en strategi för fred och utveckling. Det har varit en fin förebild, och vad jag förstår använder den svenska modellen för att få i gång samtal och kunna jobba för fred i landet.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill göra ett förtydligande om vad jag menade när jag sade att vi kanske måste se över hur vi ska besvara våra betänkanden.Kerstin tog tidigare upp att 72 motioner behandlas i betänkandet. När jag kollar hur många som har hanterats i den så kallade förenklade motionshanteringen visar det sig vara 58. Sedan hade vi 13 reservationer i betänkandet. Då blir det en kvar.Jag tittade efter vad det var som var kvar. Till exempel ställde jag mig inte bakom två yrkanden som vi hade i olika motioner, för jag tyckte att majoritetens text i betänkandet var tillräckligt bra. Men om jag inte reserverar mig blir det i stället ett avslag fastän jag tycker att vi borde ha skrivit att yrkandena är "besvarade". Det handlar inte om att vi ska skicka 3 500 tillkännagivanden eller uppdrag till regeringen, utan det handlar om att vi i det här fallet tycker att regeringen redan har gjort det som vi förväntade oss av dem eller att vi ser att någonting är på väg att hända. Då skulle man kunna svara på ett annat sätt än att avslå dem.Anledningen till att jag säger det är för att det är så svårt för oss att förklara det för medborgarna, att vi sitter och yrkar avslag på saker och ting som egentligen redan är på gång. Det är mer en fråga om formalia. Hur gör man?Sedan tycker jag att det är tråkigt att det inte är mer än av alla motioner som väcks i som faktiskt bifalls. Det tror jag att egentligen också tycker. Jag skulle därför vilja höra hur hon ser på det, om det trots allt inte ger anledning att se över hur vi arbetar. Vi har den diskussionen nästan varje gång vårt parti har motionsriksting, alltså varför det är så många som avslås och till och med besvaras. Man vill ha fler bifall. Frågan är hur många uppdrag man ska skicka till partistyrelsen och hur mycket ska partistyrelsen få utöva sin egen styrning.I vissa utskott, till exempel arbetsmarknadsutskottet, gör man det som man kallar avslag med krans där man skriver på ett annat sätt. Om vi skrev att alla är "besvarade" är jag inte säker på att ni skulle avstå från att skriva reservationer, . Det är reservationerna vi sedan voterar om i kammaren, och då skulle vi ju inte ha några voteringar. Jag har svårt att tro att ni skulle acceptera det.När jag tittar på reservationerna tycker jag att man där lite grann slår in öppna dörrar. Motionerna är inte så väldigt skarpa, vilket visar att vi står ganska nära varandra i många av de här frågorna. Jag har svårt att tro på en annan ordning. Det är klart att vi skulle kunna skriva att motionerna är besvarade i betänkandet, men nästa steg skulle vara att ni tog bort alla era reservationer, och det har jag svårt att se att ni skulle göra.Sedan ska man inte säga att motionerna inte påverkar. Jag vet att många departement läser dem och många organisationer läser dem. Vi är ett levande exempel på att de påverkar. Vi står och debatterar dem, vi har skrivit ett betänkande, vi har kanslipersonal som har jobbat med svaret. Självklart har motionerna en påverkan. De bidrar ju till den fortsatta debatten, och det är väl det som är tanken med motionerna. Ett bifall skulle innebära att man godkänner varje ord och varje rad i en motion. Jag ser inte reservationerna som ett självändamål. Vi kan diskutera innehållet i politiken oavsett om det finns en reservation eller ej. Man kan också lämna ett särskilt yttrande i vissa frågor om det är något man vill lyfta fram. Reservationen är ett sätt att visa att det finns en avvikelse från det som majoriteten tycker.Även om vi hade en modell med möjligheten "besvarad" tror jag att vi skulle kunna ha lika livfulla debatter i kammaren, alltså med eller utan en sådan modell. Jag tycker att det är ett problem när jag till exempel träffar handikapporganisationer och talar om för dem att har avslagit en fråga som alla egentligen driver. Ni skriver också motioner med många förslag, , och kan ni inte ens rösta för era egna förslag, utan då blir det också ett avslag.Jag upplever att vi från pedagogisk synpunkt behöver ändra systemet så att vi kan möta våra medborgare och vara ärliga mot dem. ser det ut som om det var ett spel oss emellan om hur man ska lägga upp arbetet. Du säger att reservationerna är vårt sätt att kunna föra debatten vidare. Jag tror inte det. Jag tror att vi kan föra debatten oavsett om vi har reservationer eller ej. Vi har ju motioner att utgå från, och vi kan komma överens eller stå väldigt nära varandra. När vi står väldigt nära varandra utgör reservationen bara en minimal skillnad. Då skulle vi kanske i stället kunna skriva ihop oss, vara eniga och möta medborgarna, i stället för att det ska låta som om det var stor skillnad mellan oss. Ofta sägs det i debatter, särskilt i valdebatter, att regeringspartierna har avslagit en viss motion. Då vet inte den som sitter och lyssnar att alla avslår motioner, även ni när ni sitter i majoritet, . Formfrågan är något man kan diskutera. Jag tror att det är svårt att ändra på systemet. Det handlar om att ni skulle lägga ned hela ert reservationsinitiativ. Jag tror inte att man kan komma dithän att vi skulle godkänna alla motioner. Det skulle i princip innebära att vi godkände alla era motioner med vartenda tecken och komma; om man bifaller en motion bifaller man all text. Det tror jag inte skulle gynna demokratin, ärligt talat. Jag kan förstå att detta ser konstigt ut utåt, men jag tror att man kan försvara det och förklara det.Det vore intressant att höra om alla partier i oppositionen nu står bakom att vi ska ändra sättet att arbeta i . Det är möjligt att vi kan skriva annorlunda eller göra någon annan typ av avslag, men jag tror inte att vi kan ändra hela arbetssättet och behålla en demokratisk ordning. Jag har väldigt svårt att se hur det skulle gå till. Vi debatterar nu MR-betänkandet från utrikesutskottet. Jag vill inleda med att säga att jag instämmer med Socialdemokraternas företrädare i hennes anförande och yrkande.Vi står här och ska diskutera motioner som vi i många fall skrev för ganska länge sedan. är vi uppfyllda av och oroliga för vad som händer i vårt geografiska närområde. Man måste ändå beröra att det är skakigt. Det finns en osäkerhet i vårt östra närområde. Vi vet inte med säkerhet hur utvecklingen just nu ter sig på marken i och hur har tänkt agera, men det är något vi får återkomma till.I fortgår ett ofattbart krig, eller snarare många krig , något som också starkt påverkar grannländerna, vilket jag noterade när jag var i . Jag vet att det är flera som har besökt flyktinglägren vid gränsen. För mig var det jag var i gränsområdena. Det är lika skrämmande varje gång att möta flyktingar här. Bilderna etsar sig fast i minnet. Det gäller inte minst barnen. Vi ser flyktingar i vårt land, och flyktingar söker sig till . I fick jag information om att syriska flyktingar tagit sig hela vägen genom och upp i .