bet · H101NU12 · 2014-03-27 00:00:00 — Det gäller motionerna 2013/14:N204 (MP), 2013/14:N256 (FP), 2013/14:N271 (SD) och 2013/14:N416 (M). Som redan nämnts har regeringen tillsatt en utredare med uppdrag att bl.a. bedöma om det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. bör inte föregripa detta arbete genom att tillmötesgå någon av de nämnda motionerna. I motion 2013/14:N203 (MP) föreslås ett tillkännagivande om att ta initiativ till en dialog i EU om globala prisfonder för utveckling av särläkemedel och läkemedel – mot sjukdomar som i huvudsak drabbar fattiga. I avvaktan på resultatet av en sådan dialog föreslås att regeringen utreder hur en prisfond för läkemedelsutveckling skulle kunna inrättas och avgränsas nationellt. Utskottet konstaterar att regeringen lämnade propositionen Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (prop. 2013/14:93). Där presenteras en prismodell som så långt möjligt ska bidra till tidig tillgång till nya och innovativa läkemedel som den ska möjliggöra god kostnadskontroll i landstingen och säkerställa att prisnivån på läkemedel i är i nivå med nivån i andra jämförbara länder. Därmed avstyrks samtliga motioner i de här aktuella delarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Övergripande om företagsfrämjande, punkt 1 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi206 av och (båda MP) yrkande 3, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 18, 2013/14:N236 av (S), 2013/14:N251 av (M), 2013/14:N263 av Abdirizak Waberi (M), 2013/14:N272 av (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N279 av och (båda M), 2013/14:N315 av (M), 2013/14:N327 av (KD) yrkande 2, 2013/14:N328 av (KD) yrkandena 1–3 och 5, 2013/14:N330 av (M), 2013/14:N348 av m.fl. (S), 2013/14:N362 av (M), 2013/14:N370 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2013/14:N375 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2013/14:N382 av och (M, C), 2013/14:N405 av (C), 2013/14:N415 av m.fl. (S) och 2013/14:N437 av (KD). Min och syn på näringspolitikens inriktning och utformning skiljer sig från regeringens. Som jag har framhållit i andra sammanhang (bet. 2013/14:NU1) vill jag se ett blomstrande näringsliv och ett gott företagsklimat som skapar många nya jobb. Samhället behöver bättre förutsättningar än för att både små företag och etablerade industriföretag ska kunna utvecklas och växa. ser jag att nyckeln till nya jobb finns hos , och jag vill att samhället ska utvecklas så att det blir lika självklart att starta ett eget företag som att ta anställning i ett företag. småföretagare förtjänar en politik som på riktigt gör det lättare att starta och utveckla ett företag och att anställa fler. Viktiga beståndsdelar för ett gott företagsklimat är minskat regelkrångel och effektiva tillståndsprocesser. Vidare behövs entreprenörskap och innovationskraft stimuleras och uppmuntras. har tidigare identifierat att ett av de största hindren för att de små företagen ska kunna växa är den höga arbetsgivaravgiften. har därför föreslagit en sänkning av arbetsgivaravgiften för alla företag, men särskilt för små företag (bet. 2013/14:FiU1). Jag och har också föreslagit inrättandet av en grön innovationsfond (bet. 2013/14:NU1) med syfte att stimulera forskning i svenska företag och att utveckla nya miljöanpassade produkter som ökar konkurrenskraft och skapar nya jobb. Därutöver har jag förordat en satsning på riskkapital under sådd- och kommersialiseringsfasen till svenska företag som arbetar med utveckling och produktion av miljöteknik (bet. 2013/14:NU1), som ska stimulera fler företag att växa till en storlek som gör dem intressanta för privata investerare. Trots att regeringen säger sig vilja satsa på att fler kvinnor ska driva och leda företag så kan jag konstatera att det inte har skett någon större förändring. Med den låga förändringstakt som sker kommer det att dröja till nästa sekel innan företagare består av lika många kvinnor som män. Det står därför klart att regeringens åtgärder har haft en alltför liten effekt. För att hitta orsaken till att regeringens åtgärder inte leder till ett ökat företagande bland kvinnor anser jag att regeringen bör låta utreda de riktade åtgärderna för att fler kvinnor ska bli företagare ur ett genusperspektiv. Jag instämmer därmed i vad som sägs i motion 2013/14:Fi206 (MP) och anser därmed också att regeringen bör, med en sådan utredning som grund, återkomma till med förslag på nya insatser som kan leda till att andelen kvinnliga företagare ökar och att fler företag leds av kvinnor. Många människor som kommer till från andra länder har erfarenhet av att driva mindre företag. Dessa människor skulle ganska enkelt kunna starta liknande företag i , men förhindras ofta eftersom de har svårt att få lån och ofta saknar eget kapital. Detta är en möjlighet som regeringen inte tar till vara. I likhet med vad som sägs i motion 2013/14:C419 (MP) anser jag att bör uppmana regeringen att införa ett system för mikrokrediter med inriktning på företag som startas av nyanlända. Slutligen är det enligt min mening hög tid att göra det lättare för unga som vill starta företag. Det finns många stödjande aktörer som bistår personer som vill starta företag, men få av dessa riktar sig till unga. Därutöver upplever unga att det är svårt att hitta rätt bland de stödsystem som finns. I likhet med vad som framhålls i motion 2013/14:A398 (MP) anser jag att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att fungera som en samlande aktör med uppgift att skapa en enda plats där all information och stöd för unga som vill starta företag samlas. Myndigheten ska inte ta över andra aktörers uppgifter, men den ska samla relevant kompetens på ett sådant sätt att de unga endast behöver vända sig till myndigheten i enlighet med principen en dörr in. Sammanfattningsvis tillstyrks motionerna 2013/14:Fi206 (MP), 2013/14:C419 (MP) och 2013/14:A398 (MP) i här berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om företagsfrämjande, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2013/14:Fi206 av och (båda MP) yrkande 3, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2013/14:N236 av (S), 2013/14:N251 av (M), 2013/14:N263 av Abdirizak Waberi (M), 2013/14:N272 av (M) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N279 av och (båda M), 2013/14:N315 av (M), 2013/14:N327 av (KD) yrkande 2, 2013/14:N328 av (KD) yrkandena 1–3 och 5, 2013/14:N330 av (M), 2013/14:N348 av m.fl. (S), 2013/14:N362 av (M), 2013/14:N370 av m.fl. (S) yrkandena 1–4, 2013/14:N375 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2013/14:N382 av och (M, C), 2013/14:N405 av (C), 2013/14:N415 av m.fl. (S), 2013/14:N437 av (KD) och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 6. Min och syn på näringspolitikens inriktning och utformning avviker från regeringens. Målet bör vara att uppnå full sysselsättning. Därför anser jag, vilket jag även framhållit i andra sammanhang (bet. 2013/14:NU1), att näringspolitiken ska utformas så att målet om full sysselsättning kan nås på ett sådant sätt att välfärden och välståndet kan utvecklas. Det är vidare min övertygelse att framtidens jobb i inte skapas genom lägre löner och sämre villkor på arbetsmarknaden. ska i stället utvecklas genom innovationer och nytänkande som omsätts i nya produkter och tjänster. På så sätt kan stå starkt i den internationella konkurrensen, nå målet om full sysselsättning och utvecklas som ett kunskapsdrivet land. I och med det tilltagande globala konkurrenstrycket måste snabbt ställa om till en mer innovationsdriven tillväxt. Det som företag i andra länder gör billigare och ibland bättre måste möta med högre kunskapsinnehåll, resurseffektivare produktion och en produktion av varor och tjänster som utgår från aktuella samhällsutmaningar. Omställningen av ekonomin måste ske i ett nytt ekonomiskt landskap, där klimatutmaningen och den växande befolkningen utgör både hot och möjligheter. Eftersom tillgången på råvaror blir allt knappare och miljöutmaningarna allt större blir innovationer och produkter med högre förädlingsvärde och lägre resursförbrukning allt viktigare. Samverkan mellan företag, universitet och högskolor, forskningsinstitut och myndigheter är av yttersta vikt för att få en verksamhet som inte bara styrs av kortsiktiga vinstmotiv. Det arbetet kommer att behöva intensifieras och fördjupas, som industrin måste tillämpa ett mer innovationsfrämjande och kretsloppsanpassat arbetssätt. En väl fungerande kapitalförsörjning är avgörande för ett dynamiskt näringsliv. I finns det både privata och offentliga aktörer inom kapitalförsörjningen, och generellt sett råder det ingen brist på utvecklingskapital. Vad som däremot saknas är mer samordning och renodling av de statliga myndigheternas och bolagens verksamheter. Vidare finns det ingen långsiktig strategi för det statliga riskkapitalet. Flera studier har visat att det finns vissa branschmässiga och geografiska inlåsningar som behöver rättas till, och att det saknas kapital i de riktigt tidiga faserna av ett företags utveckling. Inte sällan uppstår dessutom konkurrens mellan olika statliga aktörers insatser, vilket knappast är kostnadseffektivt. Sammantaget innebär detta ett slöseri med offentliga medel som risken för inlåsningseffekter är uppenbar. Som jag tidigare föreslagit (bet. 2013/14:NU1) anser jag att , där ingår, bör slås samman med Inlandsinnovation till en ny organisation, med uppgift att stimulera kapitalförsörjningen i de riktigt tidiga faserna. I likhet med vad som anförs i ett flertal motioner anser jag att det är angeläget med riktade insatser för att stärka och öka företagandet bland kvinnor, personer med utländsk bakgrund och unga. Det är en viktig del av ett rättvist och jämlikt samhälle att alla människor har samma möjligheter och inte upplever diskriminering på grund av kön, bakgrund eller ålder. Om fler människor får arbete tryggas välfärden, och jämställdheten i samhället ökar. Det är för mig en självklarhet att det ska råda ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden, att löntagarna ska vara skyddade och att staten ska stå upp för den svenska modellen. Det är därför med oro jag ser exempel på arbetsmarknadskonflikter där staten har en direkt koppling genom att ha gett företag, som saknar kollektivavtal och rimliga anställningsvillkor, företagsstöd. Jag instämmer således i vad som anförs i motion 2013/14:Sk376 (V) om att alla former av företagsstöd som betalas ut ska villkoras med att företaget i fråga följer gällande lagar och kollektivavtal. Detta bör förtydligas för regeringen genom ett riksdagsuttalande. Därmed tillstyrks motion 2013/14:Sk376 (V) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övergripande om företagsfrämjande, punkt 1 – motiveringen (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vår syn på den politik som ska bedrivas när det gäller företagsfrämjande insatser avviker på flera viktiga punkter från den politik som regeringen för. Som vi har framhållit i andra sammanhang (bet. 2013/14:NU1) behöver en aktiv näringspolitik som skapar fler jobb. För att nå det mål om EU:s lägsta arbetslöshet till 2020 som vi socialdemokrater vill uppnå behövs insatser för stärkt samverkan, bättre innovationsklimat och bättre förutsättningar för företag att starta, växa och kunna exportera mera. har fått ett starkt näringsliv genom att produktion, kunskapsförädling, forskning och innovation har haft en betydande internationell konkurrenskraft, men också tack vare att haft en bra och fungerande välfärd. När välfärden fungerar och omfattar alla så vågar människor mer – då vågar människor byta jobb eller starta företag. Detta skapar i sin tur ett positivt förändringsklimat, som gynnar den ekonomiska utvecklingen. Det svenska näringslivet utgör ett sammanhållet system där avancerade produkter och tjänster samverkar och skapar förädlingsvärden för näringslivet. ställer den globala ekonomin höga krav på förmågan att förnya, ställa om och hitta nya marknader. Vi vill därför vidta åtgärder för att stärka företagens konkurrenskraft, förbättra tillgången på riskkapital och underlätta exportsatsningar. Vi vill vidare stödja och främja växande företag, för med fler företag skapas nya jobb, som i sin tur lägger grunden för fortsatt välstånd och välfärd i . Vi har tidigare föreslagit inrättandet av ett nationellt innovationsråd och strategiska samverkansprogram (bet. 2013/14:NU1). För ett litet exportberoende land som är det nödvändigt att det finns en samsyn mellan politik, näringslivet, akademin och de fackliga organisationerna om hur framtidens möjligheter och utmaningar ska mötas. Om utmaningarna hanteras på rätt sätt kan det innebära betydande möjligheter att stärka den svenska konkurrenskraften och därmed skapa nya arbetstillfällen. För att skapa framgång hos entreprenörer är det av stor vikt att det i ett tidigt skede finns tillgång till både kompetens och kapital. Vi vill se en ny modell för statlig kapitalförsörjning som är kopplad till regionala inkubatorer, liknande den som efterfrågas i motion 2013/14:N348 (S). Syftet är att omvandla innovativa idéer som ännu anses för riskfyllda och befinner sig i ett för tidigt skede för att få finansiering från enbart privata investerare, till företag som befinner sig i ett uppstartsskede. Det är även vår mening att det statliga systemet för riskkapital behöver ses över, i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N348 (S). Systemet är ineffektivt organiserat och behöver struktureras om. Som det ser ut nu består det av ett flertal aktörer som delvis överlappar och konkurrerar med varandra. Vidare bidrar de snäva låsningarna till bransch och geografiska områden till att stora delar av kapitalet inte används alls. Dessutom har i jämförelse med andra jämförbara länder en sämre tillgång till kapital under de allra tidigaste faserna, vilket även bekräftas i insatser för riskkapitalförsörjning – i senaste laget (RiR 2014:1). Vi har tidigare förslagit (bet. 2013/14:NU1) inrättandet av en marknadskompletterande fond för finansiering till företag i tidiga skeden. Motion 2013/14:N348 (S) bör dock inte föranleda några åtgärder från sida. Vidare kan vi konstatera att färre företag startas av kvinnor än av män i . Men om samhället i stället i större utsträckning kunde tillvarata kvinnors affärsidéer skulle detta inte bara vara en vinst för jämställdheten, utan även leda till ökad sysselsättning och en högre ekonomisk tillväxt. Ett problem som hämmar kvinnors företagande är att de verkar ha svårare än män att finna finansiärer till sina verksamheter. Orsakerna till detta kan vara många, men en anledning till detta torde vara att riskkapital är koncentrerat till branscher där kvinnor är underrepresenterade. En annan orsak kan vara att kvinnor ofta driver företag i mindre skala och därför efterfrågar små lån som inte är lika lönsamma för kreditgivaren. Vi anser, så som påpekas i motion 2013/14:N237 (S), att företag som drivs av kvinnor ska ha samma möjligheter att växa som företag som drivs av män. Den nämnda motionen bör dock inte heller föranleda någon åtgärd från sida. Därmed avstryks samtliga de här aktuella motionsyrkandena. stöd till socialt företagande, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 12 samt 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 8. De arbetsintegrerade sociala företagen spänner över ett brett fält av olika typer av företag. Gemensamt för dessa företag är emellertid att de inte drivs av ett vinstintresse, utan att de i stället har sociala och samhälleliga mål. Vi anser därför, i likhet med vad som framhålls i motion 2013/14:423 (S), att det är viktigt att följa hur förutsättningarna för företagen inom denna sektor kan utvecklas och stärkas. bör därför uppmana regeringen att i regleringsbrev förtydliga hur stödet för företag inom den sociala ekonomin kan stärkas inom myndighetens verksamhetsområde. Vi instämmer vidare i vad som förordas i motion 2013/14:N210 (MP) om att regeringen bör ge i uppdrag att öka informationsinsatserna om den sociala ekonomin och socialt företagande. Riksdagsuttalandet bör också omfatta att regeringen ger i uppdrag, i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N210 (MP), att utreda behovet och utformningen av särskilda program för affärsutveckling i sociala företag. Insatserna i programmet bör bl.a. inbegripa utbildning, rådgivning och handledning inför start och under de första årens drift av det sociala företaget. Därmed tillstyrks motionerna 2013/14:N210 (MP) och 2013/14:N423 (S) i berörda delar. Kompetensutveckling för socialt företagande, punkt 3 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 11. För att ett socialt företag ska kunna växa behövs, som för alla företag, ett gott ledarskap. saknas det bland företagen inom den sociala ekonomin oftast kunskap om hur man leder ett företag. Det är därför positivt att det sker viss kompetensutveckling för arbetsintegrerade sociala företag, emellertid är insatserna otillräckliga och allt för spretiga. Vi anser, likt vad som anförs i motion 2013/14:N210 (MP), att ledningskompetensen för alla företag inom den sociala ekonomin behöver stärkas. Regeringen bör därför låta utreda frågan om lämpliga åtgärder för att stärka ledningskompetensen för dessa företag. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N210 (MP) i berörd del. Övrigt om socialt företagande, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 8 och 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkandena 3, 7, 8 och 13–15 samt 2013/14:N237 av (S), 2013/14:N248 av m.fl. (S) yrkande 5, 2013/14:N308 av m.fl. (S), 2013/14:N310 av (M), 2013/14:N350 av m.fl. (S), 2013/14:N369 av och (båda S), 2013/14:N371 av m.fl. (S), 2013/14:N408 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2013/14:N413 av m.fl. (S) och 2013/14:N438 av (KD) yrkandena 1 och 2. Det sociala företagandet blir allt viktigare ju svårare det blir för de människor som på något sätt uppfattas som avvikande att komma in på arbetsmarknaden. Det sociala företagandet bidrar inte enbart med sysselsättning för marginaliserade grupper, det fördjupar även demokratin, stimulerar företagande och främjar initiativförmåga samt entreprenörskap. Utskottet har tidigare enhälligt påtalat för regeringen vikten av att intensifiera arbetet med sociala företag (bet. 2010/11:NU20), men jag anser att det fortfarande återstår mycket att göra för dessa företag. I likhet med vad som sägs i motion 2013/14:N210 (MP) anser jag därför att det är viktigt att ytterligare stödja och synliggöra den sociala ekonomin, och jag föreslår ett riksdagsuttalande enligt följande. De sociala företagen upplever ofta att lagen (2007:1091) om offentlig upphandling är ett hinder. Regeringen bör därför ge i uppdrag att tydliggöra och informera om de möjligheter att ta social hänsyn som finns i den befintliga lagstiftningen. De sociala företagen har dessutom svårt att tillgodogöra sig de statliga finansieringsstöden och det tycks dessutom förekomma stora regionala skillnader. Regeringen bör därför även ge Tillväxtanalys i uppdrag att utreda hur kapital- och finansieringsbehoven för aktörer inom den sociala ekonomin kan förbättras. Jag kan också konstatera att forskningen kring social ekonomi och socialt företagande är ett eftersatt område. är utvecklingspotentialen för kreativa och innovativa lösningar beroende av forsknings- och utvärderingsresurser. Mot bakgrund av detta anser jag att forskningen kring social ekonomi bör stärkas och att ett speciellt forskningsprogram bör utvecklas när det gäller sociala företag. Bland de sociala företagen är det få som är professionellt uppbyggda med anställda. De sociala företagen bör därför uppmuntras till större samverkan branschvis för att på så sätt nå större effektivitet och bli framgångsrika på marknaden men behålla sin småskalighet. Regeringen bör således ge och i uppdrag att främja socialt entreprenörskap och sociala innovationer, bl.a. genom projektbidrag, stimulans till utbildningssatsningar inom högskola och folkbildning samt mentorsprogram. Regeringen bör även låta utreda möjligheten att inrätta ett av social ekonomi. Institutet bör få i uppdrag att hantera kompetensutveckling och forskning i fråga om socialt företagande. Jag instämmer vidare i vad som anförs i ovannämnda motion om att människor som får kunskap om socialt företagande tidigt i livet kommer att få ett ökat intresse för socialt entreprenörskap. Regeringen bör därför ge i uppdrag att söka samarbete med Ung Företagsamhet för att utveckla informationsinsatserna till unga om att starta kooperativa och sociala företag. Riksdagsuttalandet bör även omfatta att regeringen bör göra en översyn av stödet till de idéburna aktörer inom vård, skola och omsorg, i enlighet med vad som föreslås i motion 2013/14:Fi283 (MP). Översynen bör granska möjligheten att stärka kapitalförsörjningen för dessa aktörer, eftersom bankerna ofta är ovilliga att ge lån till idéburen verksamhet, vilket innebär att denna typ av verksamhet har svårt att få lån till investeringar. Jag anser att det behövs en särskild investeringsfond till dessa aktörer för att främja tillgången till kapital. Ett annat sätt skulle kunna vara att se över reglerna för att låta dessa verksamheter få spara tillgångar under ett begränsat antal år. Därmed tillstyrks motionerna 2013/14:Fi283 (MP) och 2013/14:N210 (MP) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om socialt företagande, punkt 4 – motiveringen (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Ett enhälligt utskott har tidigare gett uttryck för vikten av att regeringen intensifierar sitt arbete med socialt företagande (bet. 2010/11:NU20). Vi anser att det fortfarande finns mycket att göra för att stödja denna företagsform. Det sociala företagandet har stora möjligheter att bidra till en långsiktig och hållbar tillväxt. Det stärker dessutom omställningsförmågan i svensk ekonomi, vilket är en viktig del när det gäller människors vilja och förmåga att utvecklas och försörja sig själva. Dessa företag ger således viktiga bidrag till samhället genom att erbjuda en möjlig ingång på arbetsmarknaden för den som av olika skäl har varit borta från arbete . Det sociala företagandet förenar alltså en persons behov av arbete med marknadens behov av produkter och tjänster. Näringslivet blir också mer konkurrenskraftigt om det finns en mångfald av företagsformer. De senaste årens positiva utveckling hos företag som tar ett socialt ansvar bekräftar vår bild att ansvarstagande och hållbara villkor stärker konkurrenskraften. Det är därför angeläget att dessa företag får det stöd som de behöver för att kunna startas upp, utvecklas och växa. I ett antal motioner, däribland motionerna 2013/14:N237 (S), 2013/14:N248 (S), 2013/14:N350 (S), 2013/14:N371 (S), 2013/14:N408 (S) och 2013/14:N413 (S), finns förslag på åtgärder som skulle kunna främja den utveckling vi vill se och som till vissa delar överensstämmer med det som anförs i motion 2013/14:N423 (S), som behandlats i det föregående och som vi då tillstyrkt.