bet · H101KrU9 · 2014-06-09 00:00:00 — av i (S), Per (S), (S), (S), (SD), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr295 av m.fl. (S) yrkande 1. Fler barn måste kunna ta del av kulturen på sina egna villkor. begränsar avgifter många barns möjlighet att kunna ta del av kulturskolornas utbud. För andra barn är det just brist på den fysiska tillgängligheten som gör att man inte kan ta del av kultur som många andra. Och när det gäller barn som är teckenspråkiga, döva och/eller med hörselnedsättning, skapas allt för sällan möjligheter för dem att få ta del av kultur eller själva delta i kulturskapande på sitt eget språk. För att alla barn, inte bara några, ska få möjlighet att ta aktiv del av kulturaktiviteter bör det säkerställas att hinder på grund av ekonomiska eller sociala skäl eller funktionsnedsättning undanröjs. Barn och unga med funktionsnedsättning måste som alla andra barn få ta del av kulturens inneboende kraft. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr295 (S) yrkande 1. Insatser inom idrottspolitiken och friluftspolitiken, punkt 26 (S, V) av i (S), Per (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 2. Vi vill stödja föreningslivet – och stärka barns och ungdomars tillgång till idrott och friluftsverksamhet. Vi vill ta ett handslag med föreningslivet – och Svenskt Friluftsliv – samt kommunerna för att se till att barn och ungdomar får bättre möjligheter och lägre avgifter för att delta i idrott och friluftsverksamhet. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 2. Utredning om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdar, punkt 27 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr225 av m.fl. (V). Jag anser att det behövs en medveten strategi och satsning på fritidsgårdsverksamhet så att den öppna verksamheten och gårdarnas aktivitet får en viktig plats i kommunernas satsningar på ungdomars fritid. Bland poliser och anställda inom finns ett starkt medvetande om att färre fritidsgårdar leder till ökade kostnader i form av kriminalitet och vandalisering. Samhällets kostnader kan minska genom att fler ungdomar erbjuds fritidsgårdar och öppen verksamhet. Ungdomar ska ingå i samhällsgemenskapen och stärkas och tillåtas driva sina egna frågor. En fungerande fritidsgårdsverksamhet bör handla om både och. Dåvarande visar i sin rapport 2013 att fritidsgårdsverksamheten är särskilt viktig för unga i riskzonen eftersom dessa är överrepresenterade där. Det gör också att kommunerna får möjlighet att arbeta med lokala inflytandeforum för att ge dessa ungdomar inflytande och delaktighet som en del i en demokratisk fördjupning. Fritidsgårdarna har också blivit en allt viktigare arena för arbetsmarknadspolitiska insatser. Dessutom påpekas i rapporten att tillgången till säkra mötesplatser, såsom fritidsgårdar, för unga homosexuella, bisexuella och transpersoner är central ur ett hälsofrämjande perspektiv. Möjligheten att kunna träffas på mötesplatser som är till särskilt för dem, där de kan känna sig trygga och slippa bli ifrågasatta på grund av sin sexuella läggning, sin könsidentitet eller sitt könsuttryck, är viktiga för att stärka deras psykiska hälsa. För de unga som varken i samhället eller inom sin familj möter acceptans för sin sexuella läggning eller könsidentitet fyller dessa verksamheter ett stort behov. Regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet och hur detta kan finansieras. Vad jag här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr225 (V). Behovet av fritidsgårdar, punkt 28 (S) av i (S), Per (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr229 av och (båda S) och 2013/14:Kr230 av i (S) yrkande 2. var fritidsgårdarna öppna och våra barn och ungdomar kunde under ledning av duktiga fritidsledare få vettig sysselsättning på sin fritid. Över tid så har allt fler fritidsgårdar stängts på grund av att kommunerna har sämre ekonomi. Kommunerna har ingen skyldighet att ha fritidsgårdar, vilket har medfört att fler och fler stängs. Kommunala fritidsgårdar är en billig pusselbit och del i ungdomars uppväxt som medverkar till att många unga slipper mötet med kriminalitet och självskadebeteende. Att förebygga är klokare än att försöka lappa ihop i efterhand. Det ser vi nu när många unga tvingas möta både sin egen och sina föräldrars arbetslöshet, vilket inte heller bidrar till någon positiv utveckling. Tyvärr har det bevisligen skett stora neddragningar, och det skiljer sig ganska mycket i tillgänglighet och öppethållande mellan kommunerna. Kommunerna måste ges större möjlighet att på detta sätt bidra till att ge de uppväxande generationerna bättre förutsättningar och en ljusare framtid. Det är självklart så att förekomsten av billiga och tillgängliga mötesplatser motverkar destruktivt beteende och oönskade gängbildningar. Har vi t.ex. tillräckligt många fritidsgårdar? Vi anser att många kommuner kunde göra mer och i vissa fall borde uppmuntras att göra mer. Det är viktigt att det finns en fritidsgård i ungdomarnas närmiljö. Fritidsgården är en trygg, attraktiv mötesplats för olika åldrar, kön, kulturell bakgrund och livsstil organiserad av utbildad och kompetent personal. Fritidsledarens roll är bl.a. att se och höra (bekräfta) ungdomarna, få dem att formulera sig, sina livsmål och intressen samt stödja och vägleda dem i förverkligandet av dessa. Att öka det demokratiska intresset är en del i det arbetet. Vad vi här har framhållit bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr229 (S) och 2013/14:Kr230 (S) yrkande 2. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:191 Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Behandlingen av 29 kap. 1 § avser godtagande av lagförslaget. Behandlingen av det lagtekniska antagandet sker i annat sammanhang. godkänner vad regeringen föreslår om att de nuvarande målen för den nationella ungdomspolitiken inte längre ska gälla och om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar (avsnitt 5.1). godkänner vad regeringen föreslår om att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid (avsnitt 6.1). godkänner att de fem huvudområdena för analys, samordning och redovisning som finns inom ungdomspolitiken inte längre ska gälla (avsnitt 6.5). 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det nya målet för ungdomspolitiken ska vara att alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, ha makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om handslag med föreningslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att se över hur stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamhet är utformat och fördelat – nationellt, regionalt och lokalt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en 90-dagarsgaranti för arbetslösa ungdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bygga ut studie- och yrkesvägledningen i gymnasiet och på högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en byggbonus för studentlägenheter och små hyresrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga för hur stödet för sociala och kooperativa företag kan stärkas inom ramen för myndighetens verksamhetsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regionala företagarförmedlingar för att underlätta generationsväxling. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en anmälningsskyldighet av lex Sarah-modell för skolor i arbetet mot mobbning och kränkningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en översyn av rättsprocessen kring sexualbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om målsägandebiträden vid rättsprocesser som rör sexualbrott mot unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande arbete mot langning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunala handlingsplaner för unga som drabbas av psykiska problem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en obligatorisk gymnasieskola . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kommunalt aktivitetsansvar och ungdomskontrakt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om förebyggande insatser för att förhindra studieavhopp i gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ses över för att möjliggöra för unga att söka folkhögskola direkt efter . 2013/14:Kr17 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag på ungdomspolitiskt mål som fastslår att alla ungdomar ska ha samma tillgång som vuxna till jämlik välfärd och makt över samhällsutvecklingen och sina egna liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen som en del av handlingsprogrammet bör tillsätta en utredning som närmare ser över stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamheter på lokal, regional och nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att en självständig uppföljning utifrån ett ungdomsperspektiv görs av ungdomsorganisationerna som en del av det reguljära uppföljningssystemet. 2013/14:Kr18 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på ny ungdomspolitik. 2013/14:Kr19 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den nya målformuleringen för ungdomspolitiken ska vara: Alla ungdomar ska ha rätt till verklig välfärd och goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och ges faktiskt inflytande över samhällsutvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som närmare ser över stödet till ungdomsorganisationer och ungdomsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om åtgärder för ungdomar utanför gymnasieskolan. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:So664 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda strategier för att minska barns och ungas utsatthet på nätet och i sociala medier. 2013/14:Kr210 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den kommunala musik- och bör vara tillgänglig för alla barn och att kommunerna ska erbjuda kultur- och musikskola med hög kvalitet och låga eller inga avgifter. 2013/14:Kr225 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att bedriva fritidsgårdsverksamhet och hur detta kan finansieras. 2013/14:Kr229 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av insatser för att öppna fler fritidsgårdar och det särskilt i socioekonomiskt utsatta områden. 2013/14:Kr230 av i (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om föreningslivets betydelse för att stärka medvetenheten om demokrati bland unga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av samlingsplatser för unga och behovet av att satsa på fritidsgårdar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att situationen för de föreningar som inte når upp till kraven på etableringsbidraget från borde ses över. 2013/14:Kr258 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att skapa sociala investeringsfonder inom kommuner. 2013/14:Kr262 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nätvandrare samt utveckling av interaktiv rådgivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet för självmordsbenägna att finna samhällets och många frivilligorganisationers stödsidor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en utredning om att motverka och förebygga suicidhets på internet. 2013/14:Kr270 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över en ökad basfinansiering av landets teknik- och , s.k. science center. 2013/14:Kr274 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i samarbete med Smok och SKL utarbeta en nationell strategi för kultur- och musikskolor. 2013/14:Kr291 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över kommunernas möjligheter att erbjuda musik- och kulturskola med hög kvalitet till låga eller inga avgifter. 2013/14:Kr295 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att kulturskolorna ska vara tillgängliga för alla. 2013/14:Kr310 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör utreda frågan om kommunernas skyldighet att tillhandahålla kulturskola och hur detta kan finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag till nationell strategi för barns och ungas kulturutövande. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av musik- och kulturskolorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bl.a. en fördjupad utvärdering av Skapande skola. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ungdomspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att i bidragsgivning prioritera organisationer och projekt som arbetar mot intolerans. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om Skapande skola. Med fokus på unga beslutade att ge utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2013/14:191 Med fokus på unga i de delar som berör utbildningsutskottets beredningsområde samt över motioner som väckts med anledning av propositionen. har beslutat att yttra sig över propositionen i de delar som berör utskottets beredningsområde och över motionerna 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkandena 5, 9 och 14–17 och 2013/14:Kr19 av m.fl. (MP) yrkande 3. anser att kulturutskottet bör tillstyrka propositionen i de berörda delarna och avstyrka de nämnda motionsyrkandena. I yttrandet finns tre avvikande meningar (S, MP och V). Kommunalt ansvar för ungdomar som inte går i gymnasieskolan Regeringen föreslår bl.a. att kommunernas ansvar för ungdomar som inte går i gymnasieskolan förtydligas på så sätt att hemkommunen löpande ska hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som har fullgjort sin skolplikt, men som inte fyllt , är sysselsatta. Inom ramen för ansvaret har hemkommunen uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Regeringen framhåller att det är av central vikt att de ungdomar som berörs av det kommunala aktivitetsansvaret får motivationshöjande insatser och relevant stöd som syftar till att de kan få behörighet till ett nationellt program eller om de har behörighet, fullgöra en utbildning på ett nationellt program. Enligt regeringen uttrycker bestämmelsernas nuvarande utformning detta på ett tillräckligt tydligt sätt. Regeringen framhåller vidare att det när det gäller insatser för dessa ungdomar ofta finns ett behov av samverkan och samordning både inom kommunens förvaltningar och mellan kommunen, och de statliga myndigheterna. I kommittémotion 2013/14:Kr19 av m.fl. (MP) yrkande 3 framhåller motionärerna att det är bra att regeringen föreslår att kommunernas ansvar för ungdomar som inte går i gymnasieskolan förstärks. Motionärerna anför vidare att målgruppen för insatserna i många fall har en komplex och sammansatt problembild och kan behöva insatser från olika aktörer. håller med motionärerna om att målgruppen för kommunernas insatser kan ha en komplex problembild. Det finns ofta ett behov av samverkan och samordning både inom kommunens förvaltningar och mellan kommunen, och de statliga myndigheterna. vill också framhålla att kommunen inom ramen för det föreslagna förtydligandet av det kommunala ansvaret har till uppgift att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga åtgärder. ser mycket positivt på regeringens förslag och anser inte att det finns behov av någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandet. Därmed föreslår utbildningsutskottet att kulturutskottet avstyrker motion 2013/14:Kr19 (MP) yrkande 3. Regeringen konstaterar i propositionen att elever som inte har en fullföljd gymnasieutbildning har stora svårigheter att komma in på arbetsmarknaden och därmed färre möjligheter att göra andra typer av aktiva livsval. har därför en särskilt viktig roll när det gäller elever som är i riskzonen för att avbryta sin utbildning. Av dessa skäl anser regeringen att det finns anledning att överväga att i förordning framhålla vikten av att stödja ungdomar i övergången mellan grundskola och gymnasieskola samt senare i gymnasieskolan genom ett förtydligat uppdrag för studie- och yrkesvägledningen (prop. 2013/14:191 s. 151). I kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 5 framhåller motionärerna att unga måste få en bra bild av utbildningsvägar och jobbmöjligheter för att kunna fatta välgrundade beslut. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna att studie- och yrkesvägledningen såväl i gymnasieskolan som på högskolor och universitet byggs ut. vill inledningsvis framhålla att studie- och yrkesvägledning har en viktig roll när det gäller elever som riskerar att avbryta sin utbildning. noterar därför med tillfredsställelse att regeringen överväger att förtydliga uppdraget för studie- och yrkesvägledningen. vill i sammanhanget också peka på en rad insatser som har genomförts och genomförs för att stärka studie- och yrkesvägledningen. Regeringen avsatte 2013 för fortbildning av studie- och yrkesvägledare. För samma ändamål har regeringen beräknat att avsätta 2014, 10 miljoner 2015 och 2016 (se prop. 2012/13:1 utg.omr. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Fortbildningen ska gälla studie- och yrkesvägledare inom men kan också omfatta t.ex. gymnasieskolan och vuxenutbildning. Därutöver fick i uppdrag att efter samråd med Arbetsförmedlingen, och ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan för att minska etableringssvårigheter som unga med funktionshinder möter på arbetsmarknaden. I redovisning av uppdragen – som lämnades (dnr 2013:00121 61-2013:20) – anges att myndigheten bl.a. har erbjudit fortbildningskurser tillsammans med lärosäten som ger studie- och yrkesvägledarutbildning samt anordnat konferenser om kvalitetsutveckling av studie- och yrkesvägledning och för att öka övergången till arbetslivet för elever med funktionsnedsättning. I redovisningen anges också att och Arbetsförmedlingen har tagit fram ett utbildningskoncept för lärare och studie- och yrkesvägledare i , i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under hela skolgången. Ett femtontal intresseanmälningar om att få testa konceptet har lämnats från regionförbund, kommuner och enskilda skolor. Start för insatsen är och den förväntas löpa fram till slutet av 2016. I övrigt kommer insatserna att fortsätta . I ljuset av de insatser som pågår och det faktum att regeringen överväger att förtydliga uppdraget till studie- och yrkesvägledningen finner utbildningsutskottet att det inte finns skäl för någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet. Därmed anser utbildningsutskottet att kulturutskottet bör avstyrka motion 2013/14:Kr16 (S) yrkande 5. Propositionen innehåller inga förslag eller bedömningar om en s.k. lex i skolan. I kommittémotion 2013/14:Kr16 av i m.fl. (S) yrkande 9 understryks att det alltid ska råda nolltolerans mot mobbning och kränkningar i skolan. Därför begär motionärerna ett tillkännagivande om införande av en anmälningsskyldighet av lex Sarah-modell i skolan. Det innebär att all personal ska vara skyldig att rapportera missförhållanden, t.ex. kränkningar och trakasserier, och att en skola som inte kommer till rätta med sådana problem måste anmäla sig själv till en högre instans. vill inledningsvis framhålla att arbetet för att förhindra mobbning och kränkningar i skolan är mycket viktigt. Åtgärder mot kränkande behandling regleras i 6 kap. skollagen (2010:800). Där framgår att skolan har en skyldighet att förebygga och förhindra kränkande behandling. Huvudmannen ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling. Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). Om kränkningen är ringa utgår inget skadestånd. Inom bl.a. finns den s.k. lex , som innebär en skyldighet att anmäla missförhållanden. En utredning tillsattes 2010 om att införa en motsvarighet till lex för skolväsendet, förskolan och skolbarnsomsorgen. överlämnades betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33). I betänkandet föreslås att den som fullgör uppgifter i en utbildning inom skolväsendet och i särskilda utbildningsformer ska vara skyldig att rapportera missförhållanden till sin förskolechef eller rektor. Förskolechefen eller rektorn föreslås få ansvar för att utreda och avhjälpa missförhållandet. Utredaren föreslår att allvarliga missförhållanden ska anmälas till Skolinspektionen eller till den kommun som har tillsyn över utbildningen eller verksamheten. gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att en lex skulle införas i skolan genom att bifalla en reservation (res. 20 under punkt 20) i utbildningsutskottets betänkande om gymnasieskolan (bet. 2012/13:UbU6, rskr. 2012/13:186). I reservationen anförs att man vill se ett konkret förslag på lagstiftning när det gäller en lex för skolan.