bet · H101SoU7 · 2014-02-14 00:00:00 — 2013/14:SoU7 Funktionshindersfrågor I betänkandet behandlas ca 80 motionsyrkanden som rör funktionshindersfrågor från den allmänna motionstiden respektive 2013. Ett antal motioner tar upp olika aspekter på ledsagarservice. Utskottet anser att detta är en mycket angelägen fråga och konstaterar inledningsvis att statsrådet i en interpellation har uttalat att hon är djupt bekymrad över att ledsagningen inte fungerar på det sätt som många förväntar sig att den ska fungera och att hon vill titta närmare på den här frågan. Utskottet välkomnar därför uppdraget till att kartlägga bl.a. insatsen ledsagarservice och förutsätter att regeringen kommer att få förslag på åtgärder som kan bidra till ökad likvärdighet mellan kommunerna och ökad rättssäkerhet för den enskilde. Utskottet konstaterar vidare att det finns stora skillnader i landstingens bidragsgivning för glasögon till barn och unga. Det är mycket otillfredsställande. Utskottet förutsätter att skillnaderna mellan landstingen uppmärksammas och blir föremål för diskussion inom Kommuner och Landsting. Utskottet föreslår att ca 20 av motionsyrkandena behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst på grund av pågående arbete på området. I betänkandet finns 13 reservationer och 8 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2013/14:C260 av (MP) yrkande 1. Reservation 1 (MP, V) 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 45 i denna del och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 48. Reservation 2 (S, MP) 2012/13:So280 av (KD) yrkande 2 och 2013/14:So264 av (S). 2013/14:So252 av (KD) yrkande 3. Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning 2012/13:So436 av (M), 2012/13:So544 av (SD) och 2013/14:So572 av (M). Reservation 3 (SD) LSS – en rättighetslag 2013/14:So252 av (KD) yrkande 1. Behovsbedömning vid personlig assistans 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkande 2, 2012/13:So459 av m.fl. (S) yrkande 2, 2012/13:So543 av (SD), 2013/14:So300 av (S), 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2013/14:So473 av (FP). Reservation 4 (S, SD) Reservation 5 (MP, V) 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkandena 8–11, 2012/13:So535 av m.fl. (S), 2013/14:So304 av (M), 2013/14:So425 av och (båda S), 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkandena 8–11, 2013/14:So465 av (FP) och 2013/14:So562 av m.fl. (S). Reservation 6 (V) Regelverken för personlig assistans 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 7 (MP, V) 2012/13:So269 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 4. 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7. Reservation 8 (V) 2013/14:So464 av (FP). 2013/14:So608 av och (båda S). 2013/14:So284 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (MP) 2012/13:So366 av (FP) och 2013/14:So466 av (FP). 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 10 (V) 2013/14:So456 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 11 (S, MP, V) 2012/13:So216 av (FP) yrkande 2. Reservation 12 (V) 2012/13:So229 av (S), 2012/13:So238 av och (båda S), 2012/13:So336 av och (båda S), 2012/13:So385 av m.fl. (S), 2012/13:So396 av (SD), 2012/13:So503 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:So269 av och (båda S), 2013/14:So327 av (S), 2013/14:So411 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:So506 av och (båda S), 2013/14:So507 av m.fl. (S) och 2013/14:So556 av (S). Reservation 13 (MP, SD, V) Funktionshindersfrågor – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (C), (MP), (V), (KD) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas ca 80 motionsyrkanden som rör funktionshindersfrågor från den allmänna motionstiden respektive 2013. Utskottet föreslår att ca 20 av dessa behandlas förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , se bilaga 2. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Som ett led i beredningen av detta ärende har följande informerat utskottet och följande skrivelser kommit in till utskottet: Företrädare för om Inspektionen för socialförsäkringens delrapport av beslut om statlig assistansersättning (rapport 2012:18) vid utskottssammanträdet . Företrädare för brukarorganisationerna IfA (Intressegruppen för Assistansberättigade) och JAG (Jämlikhet Assistans Gemenskap) om erfarenheter av användningen av det s.k. behovsbedömningsinstrumentet i pilotkassor vid utskottssammanträdet . Vid detta sammanträde överlämnades en skrivelse från IfA och en skrivelse från JAG om behovsbedömningsinstrumentet. Skrivelserna anmäldes vid utskottssammanträdet . Företrädare för om erfarenheter av användningen av det s.k. behovsbedömningsinstrumentet i pilotkassor vid utskottssammanträdet . En skrivelse från med förfrågan om uppvaktning inkom till utskottet . Skrivelsen anmäldes vid utskottssammanträdet . Företrädare för och togs emot av en delegation från utskottet . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, funktionshinderspolitikens inriktning, tillgänglighet, dold funktionsnedsättning och stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. Jämför reservationerna 1 (MP, V), 2 (S, MP) och 3 (SD) samt särskilt yttrande 1 (S, MP, V). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning I motion 2013/14:C260 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Med anledning av de skrämmande bristerna i arbetet med att genomföra konventionen måste regeringen enligt motionären inrätta ett systematiskt arbete för att ta sitt ansvar enligt konventionen samt utforma en tydlig redovisning för om hur man framskrider med detta arbete. I motion 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 48 begärs ett tillkännagivande om funktionshinderspolitikens inriktning. Trots kvarstående problem och orättvisor för personer med funktionsnedsättning saknas enligt motionärerna nya mål och konkreta förslag från regeringens sida. Funktionshindersfrågorna är i första hand rättighetsfrågor och inte vård- och omsorgsfrågor. Ett likalydande yrkande finns i motion 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 45 (delvis). I motion 2013/14:So264 av (S) begärs ett tillkännagivande om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Enligt motionären är det nödvändigt att se över lagstiftningen om tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Det krävs nya riktlinjer för hur service och tjänster, som sköts genom ny teknik, ska göras tillgängligt även för personer med funktionsnedsättning. I motion 2012/13:So280 av (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att verka för tydliga administrativa rutiner i kommunernas tillgänglighetsarbete. I motion 2013/14:So252 av (KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av att öka kunskapen om dold funktionsnedsättning. Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning I motion 2012/13:So436 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att göra en översyn av stödet till funktionshindrade barns föräldrar. I motion 2013/14:So572 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över förutsättningarna för att öka likvärdigheten för barn med funktionsnedsättning och deras familjer. I motion 2012/13:So544 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att påskynda beslutsprocessen angående möjligheten till en koordinator för föräldrar till barn med funktionsnedsättning. Motionsyrkanden om FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning behandlades av utskottet i betänkande 2010/11:SoU11 Funktionshindersfrågor. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 19, 1 res. Genom ratificering av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har funktionshinderspolitiken fått en tydligare grund. Utskottet konstaterar att första rapport om hur efterlever konventionen har överlämnats. Syftet med rapporten är att beskriva hur mänskliga rättigheter främjas och skyddas i med fokus på personer med funktionsnedsättning. I rapporten redogörs för de åtgärder som vidtagits och för de utmaningar som identifierats för att klargöra hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i ställer sig till konventionen. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motionerna []. Motionsyrkanden om funktionshinderspolitikens inriktning behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU13 Funktionshindersfrågor. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 14, 2 res. S och MP, V): FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har bidragit till att generellt stärka människorättsperspektivet i funktionshinderspolitiken. Genom ratificering av konventionen har funktionshinderspolitiken fått en tydligare grund. Utskottet välkomnar den nya strategin för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser samt hur resultaten ska följas upp . I samband med strategin har regeringen lämnat uppdrag till flera s.k. strategiska myndigheter att –2015 arbeta enligt de delmål som regeringen har slagit fast för respektive myndighet i strategin. Utskottet vill i detta sammanhang även särskilt lyfta fram Handisams uppdrag att utveckla ett sammanhållet system för att beskriva, följa upp och analysera utvecklingen och genomslaget av funktionshinderspolitiken, Handisams arbete med att redovisa resultatet av statliga myndigheters tillgänglighetsarbete i form av öppna jämförelser och det arbete för ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som pågår i olika län. Mot bakgrund av det arbete som pågår anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna []. Inte heller motion [] bör bifallas, och motionen avstyrks därför. Motionsyrkanden om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning behandlades av utskottet i betänkande 2011/12:SoU6 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning. Utskottet uttalade då följande (s. 12, ingen res. Utskottet anser att det är av stort värde att stödet till barn och unga med funktionsnedsättning följs upp och utvärderas. Utskottet välkomnar därför granskning av om stödet till barn och unga med funktionsnedsättning är organiserat på ett sätt som underlättar för berörda familjer så att samordningsproblem kan undvikas. Utskottet konstaterar att trots många satsningar kvarstår stora samordningsproblem. Aktörerna har fortfarande samverkansproblem och föräldrarna bär ett tungt samordningsansvar. Både föräldrar och berörda aktörer vittnar om att offentliga aktörer inte samordnar stödinsatserna till barn med funktionsnedsättning på ett sätt som underlättar för berörda familjer. Följden blir att samordningsansvaret fortfarande ligger hos föräldrarna, vilket är en belastning som kan vara en bidragande orsak till att de är sjukskrivna i större utsträckning och har svårare att hävda sig på arbetsmarknaden än andra föräldrar. Kompletterande lösningar behövs och utskottet anser därför att det är angeläget att en försöksverksamhet med samordnare påbörjas, vilket har föreslagits av såväl som flera av motionärerna. har i sin rapport visat att det sannolikt är samhällsekonomiskt lönsamt att inrätta särskilda samordnare. Utskottet konstaterar att regeringen avser att påbörja ett arbete som syftar till att fördjupa analysen av stöd och samordning av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning. I detta arbete ska ingå dels en bedömning av hur stödet fungerar och om det finns regionala och lokala skillnader i stödets tillgänglighet, omfattning, kvalitet och samordning, dels regelverkets tillämpning med avseende på den aktuella gruppens förutsättningar och behov samt en bedömning av enhetlighet och säkerhet i tillämpningen av gällande regler. Vidare ska, i den utsträckning det behövs, åtgärder inom områdena samordning, samverkan, regeltillämpning samt informationsförsörjning för att förbättra situationen för barn och unga med funktionsnedsättning och deras familjer analyseras. Arbetet ska redovisas i en departementspromemoria. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att fördjupa analysen av stöd och samordning av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning samt att i detta sammanhang även analysera åtgärder inom bl.a. områdena samordning och samverkan. Utskottet har fått veta att regeringen har för avsikt att påbörja en försöksverksamhet med samordnare. Utskottet förutsätter att försöksverksamheten ges hög prioritet och påbörjas , samt att regeringen återkommer till med en redovisning när försöksverksamheten har utvärderats. Därmed får motionerna [] anses vara tillgodosedda och motionerna [] delvis tillgodosedda. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning undertecknades av . undertecknade även ett fakultativt protokoll till konventionen som innebär att den som anser att hans eller hennes rättigheter är kränkta har möjlighet att klaga till en övervakningskommitté. Konventionen och protokollet trädde i kraft , och för del trädde den i kraft . Detta kunde ske utan ändringar i gällande lagstiftning (prop. 2008/09:28, bet. 2008/09:SoU3, rskr. 2008/09:38). Enligt artikel 35.1 i konventionen ska varje konventionsstat lämna en fullständig rapport om de åtgärder som den vidtagit för att verkställa sina skyldigheter enligt konventionen efter konventionens ikraftträdande för konventionsstaten i fråga. första rapport om hur efterlever konventionen överlämnades till kommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (, protokoll § 19). Syftet med rapporten är att beskriva hur mänskliga rättigheter främjas och skyddas i med fokus på personer med funktionsnedsättning. I rapporten redogörs för de åtgärder som vidtagits och för de utmaningar som identifierats i regeringens genomgång för att klargöra hur svensk lagstiftning och övriga förhållanden i ställer sig till konventionen. Av budgetpropositionen för 20141[ Prop. 2013/14:1 utg.omr. Inom FN diskuteras genomförandet av konventionen vid en s.k. statspartskonferens. genomfördes den sjätte konferensen med temat Säkerställ adekvat levnadsstandard: Egenmakt och delaktighet för personer med funktionsnedsättning genom Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Av webbplats () framgår följande. Barn- och äldreminister medverkade vid högnivåmötet i i om funktionshinder och utvecklingspolitik. Vid mötet diskuterades bland annat hur funktionshindersfrågor lyfts fram i nästa utvecklingsmål för FN:s arbete. Nationell handlingsplan för handikappolitiken I skrivelsen Uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken och grunden för en strategi framåt2[ Skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20, rskr. 2009/10:343.] konstaterar regeringen att de nationella målen och inriktningen för funktionshinderspolitiken ligger fast. Arbetet med att genomföra politiken måste dock effektiviseras och uppföljning och utvärdering av genomförda insatser och deras effekter måste förbättras. Som ett led i arbetet med att förtydliga de övergripande funktionshinderspolitiska målen har regeringen därför fastställt inriktningsmål inom nio prioriterade områden: arbetsmarknadspolitiken, socialpolitiken, utbildningspolitiken, transportpolitiken, it-politiken, ökad fysisk tillgänglighet, rättsväsendet, folkhälsopolitiken samt kultur, medier och idrott. Utifrån dessa inriktningsmål har sedan 22 för funktionshinderspolitiken strategiska myndigheter formulerat delmål inom sina respektive verksamhetsområden –2016 samt redovisat hur målen ska följas upp. Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken Regeringen presenterade 2011 En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning med konkreta mål för samhällets insatser samt hur resultaten ska följas upp. I strategin anger regeringen inriktningen av insatserna inom de nio prioriterade områdena. Inom respektive område identifieras på detta vis de åtgärder som är strategiskt viktiga för att inriktningsmålen ska kunna nås. En viktig utgångspunkt är att det funktionshinderspolitiska arbetet behöver bli mer effektivt. Inriktningen på arbetet ska vara att undanröja hinder för tillgänglighet och delaktighet i vardagen. Insatserna bör bli mer systematiska, konkreta och mätbara. Genom ett uppföljningssystem ska kunskaperna öka kring effekterna av såväl de åtgärder som vidtas i strategin som levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättning. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen redovisa resultatet av arbetet med strategin och att redovisa en slutlig uppföljning. Tjugotvå strategiska myndigheter, som verkar inom de prioriterade områdena, har i uppdrag att arbeta i enlighet med föreslagna delmål och att rapportera sitt arbete till regeringen och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam). I rapporterna ska myndigheterna redovisa genomförda insatser, resultat och effekter. Även genomförda samråd med funktionshindersorganisationerna och andra berörda aktörer ska redovisas. Handisam har i uppdrag att utveckla ett sammanhållet system för att beskriva, följa upp och analysera utvecklingen och genomslaget av funktionshinderspolitiken. I detta uppdrag ingår bl.a. att utveckla indikatorer för uppföljning av levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning, sammanställa och analysera resultatet av myndigheternas arbete samt komplettera statistiska och andra underlag med olika former av dialog med personer med funktionsnedsättning och funktionshindersorganisationerna. Handisam ska till regeringen redovisa en samlad analys av de strategiska myndigheternas arbete och resultat samt utvecklingen av levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning. Handisam redovisade den första uppföljningen av funktionshinderspolitiken i rapporten är läget? Uppföljning av funktionshinderspolitiken 2012. lanserades uppföljningssystemet på Handisams webbplats. Handisam har gjort en andra lägesbedömning, som redovisades , av det funktionshinderspolitiska arbetet 2012. I analysen ser Handisam både framgångar och vad man kallar flaskhalsar inom politiken. Handisam har tagit fram ett förslag till ett frivilligt uppföljningssystem för kommuner och landsting. Förslaget till uppföljning, som redovisades , bygger på att Handisam i samverkan med berörda aktörer redovisar nyckeltal på hur kommuner och landsting verkar för ökad delaktighet, verksamheternas tillgänglighet samt resultatet av arbetet. Nyckeltal ska enligt förslaget utvecklas inom följande åtta områden: arbetsmarknad, utbildning, socialpolitik, folkhälsa, fysisk tillgänglighet, transporter, it-politik samt kultur och idrott. Områdena ligger i linje med regeringens strategi för funktionshinderspolitiken och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Öppna jämförelser av tillgänglighetsarbetet Enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken ska myndigheterna arbeta för att lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Myndigheternas arbete har följts upp genom en myndighetsenkät. I Handisams senaste uppföljningsrapport (Så tillgänglig är staten. Uppföljning av statsförvaltningens tillgänglighetsarbete 2011–2013) redovisas utvecklingen . En myndighetsenkät skickades ut till 301 statliga myndigheter. Sammantaget visar enkätsvaren att 2013 uppfyller 27 myndigheter 10 eller fler av 13 grundläggande kriterier för tillgänglighet, och 50 myndigheter uppfyller 7–9 kriterier. Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Av budgetpropositionen för 20143[ Prop. 2013/14:1 utg.omr. 9 s. 133 f.] framgår följande. har i sin granskning av offentliga aktörers samordning av stöden till barn och unga med funktionsnedsättning (RiR 2011:17) konstaterat att det trots vidtagna åtgärder kvarstår samordningsproblem. Regeringen arbetar aktivt med att fördjupa analysen av stödet och samordningen av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning. återrapporterade sitt uppdrag att ge förslag på en försöksverksamhet med samordnare för barn och unga med funktionsnedsättning, att kartlägga hur landstingen arbetar med samordning inom ramen för insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, samt att ge förslag på hur information om insatser och stöd på bästa sätt görs tillgänglig för målgruppen (dnr. S2012/04967/FST). Av framgår att flera landsting arbetar med samordning av insatser på olika sätt. Med detta som utgångspunkt har regeringen inlett en dialog med SKL om hur en försöksverksamhet skulle kunna utformas. konstaterar vidare att det finns en osäkerhet bland landstingen om vad insatsen rådgivning och annat personligt stöd ska innehålla. Enligt förarbetena till LSS är samordning av insatser en form av stöd som bör rymmas inom ramen för råd och stöd. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram en struktur för återrapportering av insatsen. Genom att landstingen beskriver sitt arbete med att erbjuda samordning av insatser kan insatsernas syfte och innehåll tydliggöras. Strukturen ska även skapa förutsättningar för en god uppföljning av hur medlen används med särskilt avseende på samordning av insatser. fick även i uppdrag att genomföra en förstudie kring metoder för ökad kvalitet på funktionshindersområdet. Metoder som rör samordning av insatser ingår i uppdraget. Utifrån resultatet av förstudien ska lämna förslag på vilka metoder som i ett nästa steg bör ingå i en granskning avseende vetenskapligt stöd och effekter. Uppdraget ska redovisas och är en del i den överenskommelse om evidensbaserad praktik som regeringen och Kommuner och Landsting ingått (dnr S2012/8764/FST). rapportering visar även att föräldrar till barn med funktionsnedsättning har behov av samlad information om regelverk, ansvarsområden för olika verksamheter och stödinsatser. anser att det finns behov av en plats där nationell, regional och lokal information samlas på ett ställe och anser att är lämpligast som informationskanal. Inom ramen överenskommelse mellan regeringen och SKL för stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom pågår en förstudie om utveckling av på . Förstudien ska resultera i konkreta, väl förankrade förslag på hur kan utvecklas. Barn med funktionsnedsättning anges som ett område att introducera och SKL ska enligt överenskommelsen beakta de förslag som presenterar avseende samordning för barn och unga med funktionsnedsättning. Kommuner och Landsting (SKL) har presenterat ett underlag till en förstudie, på – e-hälsa. SKL föreslår att en pilot genomförs där landsting och kommuner och deras samverkan runt e-hälsa i regionen, tillsammans med nationella , får ett nationellt uppdrag att skapa förutsättning för information och tjänster på för familjer med barn och ungdomar som har funktionsnedsättning. Regeringen godkände en överenskommelse mellan staten och SKL om stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom . Inom området Nationellt stöd för utveckling av e-hälsa i åtar sig SKL att bl.a. ansvara för en pilotstudie i några län om hur kan finnas på . SKL åtar sig också att överväga för- och nackdelar med att även inkludera information från i den elektroniska tjänst som är under utveckling och som ska ge enskilda personer möjlighet att i ett personligt hälsokonto lagra uppgifter om sin hälsa. Primär målgrupp för båda studierna är personer med funktionsnedsättning. SKL:s förstudie om på ska ligga till grund för studien.