bet · H101UbU9 · 2014-02-07 00:00:00 — 2013/14:UbU9 Förskolan behandlar i detta betänkande 37 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden . Av dessa behandlas 27 motionsyrkanden förenklat eftersom de i huvudsak överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionerna avser bl.a. förskolans syfte, erbjudande av förskola, vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng, maxtaxan i förskolan, barnomsorg , nätter och , barngruppernas storlek, rätt till förskola på heltid och barnskötaryrket. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbete, vidtagna åtgärder och utskottets tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns fyra reservationer (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Ub357 av (M), 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkandena 5 och 9 samt 2013/14:Ub554 av (M). Reservation 1 (S, MP, V) 2013/14:Ub329 av (S), 2013/14:Ub454 av (M) och 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 2 (S, V) Fördelningen av lediga förskoleplatser 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 3 (S) 2013/14:Sf201 av (KD) yrkande 12 och 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 10. Reservation 4 (S, MP, V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (SD), (KD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 37 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden , varav 27 yrkanden behandlas förenklat. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. förskolans syfte, erbjudande av förskola, vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng, maxtaxan i förskolan, barnomsorg , nätter och , barngruppernas storlek, rätt till förskola på heltid och barnskötaryrket. Flera av motionsyrkandena tar upp samma, eller i huvudsak samma, frågor som har behandlat tidigare och dessa behandlas därför förenklat. En förteckning över dessa motionsyrkanden finns i bilaga 2. Förskolan är en del av skolväsendet och regleras i 8 kap. skollagen (2010:800). Den är frivillig. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Verksamheterna regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara ett familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Öppen fritidsverksamhet får erbjudas i stället för fritidshem från höstterminen det år då eleven fyller . Kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förskolans syfte. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 5 lyfter motionärerna fram förskolans kompensatoriska roll. De pekar på att allt fler studier visar att särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning eller som har tuffa uppväxtvillkor lyckas bättre i skolan när de har gått i en förskola med hög kvalitet. I yrkande 9 understryks vikten av att värna den svenska förskolan som starten på ett livslångt lärandet. Målet är att förskolan ska vara öppen för alla barn på heltid så att alla barn får en mer likvärdig skolstart. I motion 2013/14:Ub357 av (M) pekar motionären på att studier visar att barn från socialt mindre gynnade familjer drar mest nytta av förskolan. I motion 2013/14:Ub554 av (M) föreslår motionären att ett särskilt uppdrag till förskolan att stötta barnens språkutveckling bör övervägas. Bakgrund och gällande rätt Från att ha varit en del av familjepolitiken ingår förskolan som det första steget i ett sammanhållet utbildningssystem. Genom införandet av en läroplan för förskolan (Lpfö 98) har förskolans pedagogiska uppdrag förtydligats och verksamheten fått mer preciserade nationella mål. Genom den nya skollagen (2010:800) har förskolan integrerats i skollagen och bildar nu en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). I skollagen (8 kap. 2 §) anges att förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda barnen för fortsatt utbildning. I den reviderade läroplanen för förskolan , som började gälla , står det att förskolan ska erbjuda barnen en god pedagogisk verksamhet där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Förskolan ska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran, utveckling och växande. Förskolans uppgift innebär att i samarbete med föräldrarna verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. infördes allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det innebär att alla barn ska erbjudas minst 525 avgiftsfria timmar i förskola fr.o.m. höstterminen det år de fyller . Grundtanken är att fler barn än tidigare ska få tillgång till pedagogisk verksamhet. Ingen familj ska behöva avstå från att låta sitt barn delta i förskolans verksamhet av ekonomiska skäl. Beslutet innebär också att kommunen ska informera barns vårdnadshavare även om andra verksamheter än förskola. Om barnets vårdnadshavare önskar pedagogisk omsorg i form av t.ex. familjedaghem, flerfamiljslösningar eller andra pedagogiska verksamhetsformer i stället för förskola för sina barn bör kommunen sträva efter att tillgodose detta önskemål. var 482 300 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarar av gruppen 1–5-åringar. Det är en ökning med drygt 10 000 barn jämfört med . Andelen barn i åldrarna 3–som är inskrivna i förskola fortsätter att öka och uppgick till . fanns det 90 600 årsarbetare i förskolan, vilket innebar att antalet ökade med ca 1 700 jämfört med . Trots att fler barn gick i förskolan jämfört med året innan var både den genomsnittliga barngruppens storlek och personaltätheten oförändrad. gick det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare och 16,9 barn per grupp. har personaltätheten varierat med mellan 5,2 och 5,4 barn per årsarbetare (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 105). fick 2013 i uppdrag att införa en individbaserad statistik avseende barn som deltar i förskola och pedagogisk omsorg för att möjliggöra uppföljning, utvärdering och forskning om verksamheterna (U2013/4201/S, U2013/3132/UH). Insamlingen av statistiken påbörjas och statistiken ska därefter finnas tillgänglig . Medel har avsatts för detta ändamål i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 61). Enligt Svenskt kvalitetsindex, som utför regelbundna mätningar av kundnöjdhet i bl.a. offentlig sektor, var föräldrar mycket nöjda med sina barns förskola 2012. Av de inom skolområdet undersökta verksamheterna förskola, grundskola och gymnasieskola var kundnöjdheten högst inom förskolan. Bland samtliga kommunala verksamheter som undersöktes var kundnöjdheten för förskolan bland de högsta (skr. 2012/13:102 s. 141). Genom läroplanen har förskollärare getts ett tydligare ansvar för det pedagogiska arbetet i förskolan. En rad åtgärder har därför vidtagits för att stärka denna yrkesgrupp. startade en ny förskollärarutbildning som ska ge förskollärare den kunskap och kompetens som krävs för att möta de yngsta barnens behov av utveckling, lärande och omsorg. Den nya förskollärarexamen omfattar 210 hp. Antalet sökande till utbildningen (förstahandsval) har ökat med enligt statistik som Universitets- och högskolerådet har sammanställt på uppdrag av (). sökte 2 169 personer till förskollärarutbildningen i första hand, gjorde 4 087 personer det. infördes också en förskollärarlegitimation för att höja förskolläraryrkets status och garantera kvaliteten i verksamheten. Endast den som har en sådan legitimation får anställas som förskollärare utan tidsbegränsning från . –2011 gav det s.k. Förskolelyftet möjlighet till fortbildning för förskollärare, barnskötare m.fl. inom förskolan. Syftet var att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen. utvärdering visar att knappt 7 000 anställda har deltagit i satsningen och huvudmännens uppfattning är att fortbildningen kommer att bidra till en förstärkt pedagogisk kompetens i förskolan. –2014 genomförs en ytterligare utbildningssatsning för förskollärare och förskolechefer, dels med fokus på fortbildning som avser barn i behov av särskilt stöd samt uppföljning och utvärdering, dels genom en särskild satsning på forskarskolor för förskollärare som vill forska inom sitt yrkesområde. Från erbjuds också två nya kurser, den ena med inriktning på naturvetenskap och teknik och den andra med inriktning på flerspråkighet och interkulturell kompetens. Även barnskötare och annan personal kan delta i de nya kurserna (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 61). Särskilt om arbetet med barns språkutveckling Arbetet med att stödja barns språkutveckling är i första hand en pedagogisk fråga för förskolan. I sin första kvalitetsgranskning 2011 av förskolans pedagogiska uppdrag ansåg Skolinspektionen att det fanns förbättringsmöjligheter när det gällde stimulansen av barnens språkutveckling på vissa av de 16 kommunala förskolor som ingick i granskningen (Skolinspektionen 2011:10, s. 17–18). I sin andra granskning 2012, som omfattade 42 kommunala och fristående förskolor, lyfte Skolinspektionen fram att många kommuner har satsat resurser på framför allt matematik och språkutvecklande arbete (Skolinspektionen 2012:7, s. 22–23). En eller flera i personalen vid nästan alla förskolor hade vidareutbildat sig inom ramen för Förskolelyftet med fokus på kurser i språklig och matematisk utveckling. När det gäller barn med annat modersmål än svenska ska förskolan medverka till att dessa barn får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål (2 kap. 10 § skollagen). Det handlar här om modersmålsstöd och inte modersmålsundervisning som i grund- och gymnasieskolan (prop. 2009/10:165 s. 351–352). För att öka förskolepersonalens kunskap om barns flerspråkiga utveckling har regeringen uppdragit åt att informera landets samtliga förskolor om arbetssätt och metoder som stöder barn som har ett annat modersmål än svenska i deras förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål (U2012/2891/S). ska också informera förskolorna om det existerande utbudet av lämpligt material för arbete med barns flerspråkiga utveckling i förskolan. Informationen ska även vara tillgänglig för annan personal som arbetar med barn i förskoleåldern. Uppdraget ska redovisas till () . En stor del av den svenska forskningen kring tvåspråkighet och förskolebarn behandlar just utvecklingsperspektivet och beskriver barnens språkutveckling. Språkutveckling och identitetsutveckling går hand i hand; barns användning av språket växer och utvecklas i olika sociala situationer. Men det förutsätter också att barnen möter och omges av vuxna som aktivt stöder och underlättar barnets språkliga utveckling. (Rapporter från , 2012/13:RFR9, , Förstudier om förskolan och utbildning för hållbar utveckling inklusive entreprenöriellt lärande, s. Utskottet anser, liksom tidigare, att det tydligt framgår av såväl den nya skollagen som den reviderade läroplanen från att förskolan har en kompensatorisk roll och att den ska vara en start på det livslånga lärandet. Utskottet vill även peka på de kvalitetsfrämjande åtgärder som har vidtagits för förskolan, t.ex. den nya förskollärarutbildningen, förskollärarlegitimationen och olika fortbildningssatsningar för förskolans personal. Utskottet kan också konstatera att allt fler barn går i förskolan. Andelen 3–5-åringar som är inskrivna i förskolan fortsätter att öka och uppgick till . Mot denna bakgrund anser utskottet att motionsyrkandena om förskolans kompensatoriska roll och förskolan som en start på det livslånga lärandet är tillgodosedda och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub502 (S) yrkandena 5 och 9 och 2013/14:Ub357 (M). Utskottet kan vidare konstatera att det redan är en del av förskolans pedagogiska uppdrag att stödja barnens utveckling av språket. Skolinspektionens kvalitetsgranskning visar också att kommunerna satsar resurser på förskolans arbete med barnens språkutveckling. Utskottet anser därför att det inte behövs något särskilt uppdrag till förskolan att stötta barns språkutveckling och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub554 (M). Utskottets förslag i korthet Riskdagen avslår motionsyrkanden om erbjudande av förskola och fördelningen av lediga förskoleplatser. Jämför reservationerna 2 (S, V) och 3 (S). Skyldighet att erbjuda förskoleplats I kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 6 vill motionärerna att platsgarantin ses över. Antalet kommuner som inte lever upp till platsgarantin har ökat kraftigt , enligt motionärerna. Det är viktigt att föräldrar kan lita på att de verkligen får en förskoleplats , som platsgarantin utlovar. Fördelningen av lediga förskoleplatser I kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 8 anser motionärerna att syskonförtur ska gälla i förskolan. På många håll har kommunerna ändrat reglerna för intagning till förskolor och skolor, enligt motionärerna. Närhetsprincipen tunnas ur och syskonförturen tas bort. I stället införs svårbegripliga system som skapar oro bland föräldrar och barn. Rätt till förskoleplats vid delad vårdnad I motion 2013/14Ub329 av (S) anser motionären att det bör finnas en rätt till barnomsorg vid delad vårdnad när föräldrarna är bosatta i olika kommuner på grund av sina arbeten men fortfarande vill vara delaktiga i barnets liv. I motion 2013/14:Ub454 av (M) vill motionären att man ska överväga om kommuner som inte tillhandahåller en öppen förskoleverksamhet tydligare ska redovisa hur de arbetar med att upptäcka och hjälpa de föräldrar som behöver stöd. Bakgrund och gällande rätt Skyldighet att erbjuda förskoleplats Enligt skollagen (8 kap. 14 §) ska kommunen erbjuda barnet förskola när vårdnadshavare har anmält önskemål om förskola med offentlig huvudman. Skolinspektionen får förelägga en kommun som inte följer denna föreskrift att fullgöra sina skyldigheter. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. En särskild utredare har i betänkandet Förskolegaranti (SOU 2013:41) bl.a. undersökt i vilken omfattning förskoleplats inte erbjuds inom lagstadgad tid och analyserat om det finns behov av och är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament för att fler barn ska erbjudas förskoleplats . Betänkandet innehåller förslag om att införa en nationell förskolegaranti med bl.a. en platsdag för att förtydliga när kommunen senast är skyldig att erbjuda förskoleplats och en informations- och rapporteringsskyldighet för kommuner. Betänkandet redovisades och bereds inom () (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 61). Fördelningen av lediga förskoleplatser För en förskola med offentlig huvudman gäller att ett barn ska erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till barnets vårdnadshavares önskemål (8 kap. 15 § skollagen). Huvudmannen utformar i övrigt reglerna för fördelning av platser när en plats är ledig på en förskola (s.k. turordningsregler som t.ex. syskon på förskolan och kötid). Om det inte finns plats för alla sökande till en fristående förskola ska urvalet göras på de grunder som den kommun där förskoleenheten är belägen godkänner (8 kap. 19 § skollagen). Bestämmelsen reglerar således hur urvalet ska gå till när det inte finns plats för alla sökande till en fristående förskola. Avsikten är att urvalsgrunderna ska granskas av lägeskommunen i samband med dess prövning av huvudmannens ansökan om godkännande. Urvalsgrunder som enligt förarbeten och praxis brukas anses som godtagbara är bl.a. syskonförtur, geografisk närhet och anmälningsdatum. Rätt till förskoleplats vid delad vårdnad En kommun ska ta emot ett barn från en annan kommun i sin förskoleverksamhet om det finns särskilda skäl med hänsyn till barnets förhållanden (8 kap. 13 § skollagen). Det kan t.ex. gälla barn i behov av särskilt stöd som önskar ta del av verksamhet i en annan kommun som är anpassad för barnets behov eller så kan det finnas geografiska skäl (prop. 2009/10:165 s. 354–356). Den mottagande kommunen har i så fall rätt till ersättning från barnets hemkommun för sina kostnader (8 kap. 17 § skollagen). Även om ett barn inte har särskilda skäl att få plats i en annan kommun än sin hemkommun kan den andra kommunen frivilligt ta emot barnet (8 kap. 13 § skollagen). Om kommunerna inte kommer överens om något annat bestäms ersättningen efter de grunder som barnets hemkommun tillämpar i sin egen verksamhet. Statsrådet besvarade interpellation 2012/13:388 av (S) om barnomsorg och delad vårdnad. Statsrådet framhöll att en skyldighet för kommunerna att erbjuda ett barn som bor växelvis hos föräldrar i olika kommuner att växelvis gå i olika kommuners förskolor skulle kunna innebära att barnets behov av trygghet och kontinuitet äventyras. Statsrådet betonade att barnets bästa ska vara utgångspunkten i all verksamhet som regleras i skollagen. Statsrådet pekade också på svårigheten att dra en gräns när det gäller vilka skolformer av förskolan, förskoleklassen och som en sådan rätt för föräldrarna ska gälla. En kommun får enligt skollagen (25 kap. 3 §) anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Den öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de till barnen medföljande vuxna som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. När det gäller erbjudande av förskoleplats vill utskottet betona att kommunerna enligt skollagen är skyldiga att erbjuda förskoleplats efter det att en förälder har anmält önskemål om en plats. Ett antal kommuner klarar dock inte detta uppdrag och Skolinspektionen får därför också sådana tillsynsärenden. Utskottet kan dock konstatera att frågan om en förskolegaranti utreddes (SOU 2013:41) och att ärendet bereds inom (). Utskottet vill inte föregripa denna beredning och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub502 (S) yrkande 6. När det gäller frågan om hur lediga förskoleplatser ska fördelas anser utskottet att dagens reglering är väl avvägd. För kommunala förskolor gäller att den s.k. närhetsprincipen regleras i skollagen och att övriga turordningsregler bestäms av kommunerna själva. För fristående förskolor gäller att kommunen ska godkänna de urvalsgrunder den fristående förskolan avser tillämpa. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub502 (S) yrkande 8. När det gäller rätt till förskoleplats vid delad vårdnad konstaterar utskottet att det är möjligt för två kommuner att erbjuda förskoleplats i båda kommunerna till de föräldrar som lever i varsin kommun. Med hänvisning till bl.a. svåra gränsdragningsfrågor är utskottet inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivande om att en sådan rättighet ska införas och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub329 (S). När det gäller hjälp och stöd till nyblivna föräldrar konstaterar utskottet att även om den öppna förskolan kan användas på detta sätt så finns det andra instanser som har i uppgift att vara ett sådant stöd, bl.a. och barn- och mödrahälsovården. Barnavårdscentralerna brukar t.ex. ordna frivilliga föräldragrupper för nyblivna föräldrar som kan bidra med stöd, gemenskap och erfarenhetsutbyte. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub454 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om finansieringen av förskolan. Jämför reservation 4 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 10 anförs att vårdnadsbidraget bör avskaffas och barnomsorgspengen omformas. Motionärerna menar att beslutet att införa vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng minskar resurserna till förskolan. I motion 2013/14:Sf201 av (KD) yrkande 12 anförs att maxtaxans nivå bör ses över för att garantera tillräckliga resurser till förskolan. Målet är att minska barngruppernas storlek med minst ett barn per grupp. Bakgrund och gällande rätt Kostnaderna för förskolan finansieras genom kommunala skatteintäkter, statsbidrag och avgifter. En kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar (8 kap. 16 § skollagen). Avgifterna ska vara skäliga. Förskolan är avgiftsfri under minst från höstterminen det år barnet fyller , vilket motsvarar under skolans terminer. Avgifter finansierade i genomsnitt av kostnaderna för förskolan 2012 (skr. 2012/13:102 s. 143). Den s.k. maxtaxan innebär att avgifterna för förskolan är reglerade. Ett tak sätts för hur höga avgifter kommunen kan ta ut för omsorgen. Avgiften är inkomstrelaterad, vilket innebär att avgiften inte får överstiga en viss procentuell andel av hushållets bruttoinkomst . Avgiften är högst 3, av hushållets avgiftsgrundande inkomst för det första, andra respektive tredje barnet i hushållet. Avgiften får dock inte överstiga för det första barnet, för det andra barnet respektive för det tredje barnet i förskoleverksamheten. Maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa. Den kommun som väljer att tillämpa den har rätt till två statsbidrag, ett som ska kompensera för inkomstbortfall i och med att avgifterna sänks och ett för kvalitetssäkrande åtgärder (förordningen [2001:160] om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet). Det s.k. vårdnadsbidraget infördes och innebär att en kommun får lämna vårdnadsbidrag (högst ) till enskilda för barn som inte har en plats i förskola, har fyllt ett men inte och är folkbokförda i kommunen. Bidraget lämnas till en vårdnadshavare som bor och är folkbokförd tillsammans med barnet (lagen [2008:307] om kommunalt vårdnadsbidrag). Regeringen gav () i uppdrag att följa upp och redovisa statistik avseende reformen om kommunalt vårdnadsbidrag. fick SCB ett nytt uppdrag att redovisa statistik för perioderna –samt . Statistiken redovisades endast i form av tabeller. hade 113 av 289 kommuner infört vårdnadsbidrag. hade av samtliga barn i i åldern haft vårdnadsbidrag (Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag. Statistik för perioderna –samt helår 2011. SCB, 2012). Den s.k. barnomsorgspengen infördes och utgörs av ett bidrag som följer barnet. Den innebär en utvidgad skyldighet för kommunerna att lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet och skolbarnomsorg (bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det är ett sätt att underlätta etableringen av fristående verksamheter inom förskola och pedagogisk omsorg. Utskottet vill, liksom tidigare, understryka vikten av att föräldrar har valfrihet och möjlighet att välja förskola eller annan pedagogisk verksamhet bland en mångfald av utövare, som passar barnets och familjens behov. Utskottet vill påminna om att vårdnadsbidraget och barnomsorgspengen infördes i detta syfte och kan därför inte se någon anledning att ändra i dessa båda regelverk. Utskottet kan vidare konstatera att vårdnadsbidraget är frivilligt för kommunerna att införa och att av kommunerna valde att göra det 2011. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub502 (S) yrkande 10. Utskottet anser att utformningen av maxtaxan är ändamålsenlig och är därför inte berett att ställa sig bakom en översyn av maxtaxans nivå. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Sf201 (KD) yrkande 12. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden om förskolan (S, MP, FP, SD och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare .