bet · H101NU12 · 2014-03-27 00:00:00 — Ofta görs de kommunala och statliga upphandlingarna i så stora kvantiteter att ideella organisationer och företag har svårt att konkurrera. Motionärerna efterfrågar således ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en handlingsplan för hur den sociala ekonomins andel av välfärdssektorn ska kunna öka. Socialt företagande handlar om att personer som står långt från arbetsmarknaden ska få möjlighet att få in en fot på arbetsmarknaden och att personer som har svårt att behålla ett jobb ska få en ny chans, framhålls det i motion 2013/14:N310 av (M). I takt med att kraven på arbetsmarknaden ökar, riskerar allt fler människor att hamna utanför och många får därmed aldrig chansen att visa vad de kan. Därför anser motionären att det behövs fler sociala företag än de som finns som ett komplement till Arbetsförmedlingen. Motionären föreslår ett tillkännagivande om möjligheten att se över förutsättningarna för att starta och driva socialt företagande. I partimotion 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 8 framhålls att det länge har varit svårt för idéburen verksamhet att få lån till investeringar. Detta eftersom bankerna är ovilliga att ge lån till ideella föreningar, stiftelser och små aktiebolag som bedriver vård, skola och omsorg. Motionärerna vill att kapitalförsörjningen för idéburna verksamheter stärks och förordar en investeringsfond för att främja tillgång till kapital. Ett alternativ till detta skulle kunna vara att reglerna ses över så att dessa verksamheter kan spara tillgångar under en begränsat antal år för att senare kunna återinvestera tillgångarna i verksamheten. I kommittémotion 2013/14:N210 av m.fl. (MP) framhålls att fördelarna med den sociala ekonomin är följande: den fördjupar demokratin i samhället, skapar socialt kapital, främjar initiativ förmåga och entreprenörskap, bidrar till sysselsättningen även för marginaliserade grupper och stimulerar företagande. Vidare är det viktigt att synliggöra och stödja den sociala ekonomin, eftersom kunskapen om den sociala ekonomin och socialt företagande är begränsat. En av följderna av detta är att resurser och initiativ för att stimulera ett ökat företagande ofta förbiser idéburet och social företagande. Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att öka informationsinsatserna om social ekonomi och socialt företagande (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag att tydliggöra och informera om de möjligheter som finns inom lagen (2007:1091) om offentlig upphandling att tillämpa sociala hänsyn vid upphandling (yrkande 3). I motionen framhålls också att de arbetsintegrerade sociala företagen har svårt att tillgodogöra sig de statliga finansieringsstöden. Ett tillkännagivande förordas även om att regeringen bör ge Tillväxtanalys i uppdrag att utreda frågan om att inrätta en lämplig instans för kapital- och finansieringsbehov för aktörer inom den sociala ekonomin (yrkande 7). Motionärerna anför även att forskningen om social ekonomi behöver stärkas och efterfrågar ett tillkännagivande om att ett speciellt forskningsprogram om arbetsintegrerande sociala företag behöver utvecklas tillsammans med , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS)1[ FAS bytte namn till för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). ], m.fl. (yrkande 8). Vad gäller ledningskompetens i denna typ av företag anser motionärerna att det är bra att det nu genomförs viss kompetensutveckling, men att den är otillräcklig. Frågan om att stärka ledningskompetensen bör därför utredas (yrkande 11). Vidare framhålls att det är få sociala företag som är professionellt uppbyggda. Det finns därmed ett behov av utbildningsinsatser, rådgivning och handledning inför starten och under de första årens drift av det sociala företaget. Regeringen bör således ge i uppdrag att utarbeta särskilda program för affärsutveckling inom det sociala företagandet (yrkande 12). Motionärerna anser också att det bör göras en satsning på socialt entreprenörskap med bl.a. projektbidrag, stimulans till utbildningssatsningar inom högskola och folkbildning samt mentorsprogram. Regeringen bör därför ge och i uppdrag att främja sociala innovationer och socialt entreprenörskap (yrkande 13). Regeringen bör dessutom, framhåller motionärerna, utreda möjligheten att inrätta ett av social ekonomi som får uppdraget att hantera kompetensutveckling och forskning om socialt företagande (yrkande 14). Vidare föreslår motionärerna ett riksdagsuttalande om att regeringen bör ge i uppdrag att söka samarbete med Ung Företagsamhet för att utveckla informationsinsatserna till unga om att starta kooperativa och sociala företag (yrkande 15). Genom att tidigt i livet få kunskap om socialt företagande tror motionärerna att intresset för socialt entreprenörskap kommer att växa. I motion 2013/14:N438 av (KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till att etablera ett program för främjande och utveckling av arbetsintegrerande sociala företag. Detta eftersom de arbetsintegrerande sociala företagen vid start behöver en möjlighet till rådgivning. Vidare är dessa företag i behov av en stabil stödstruktur. Därtill anser motionären att det behövs en förordning som reglerar bl.a. vad , och Arbetsförmedlingen kan och ska göra för denna typ av företag. Ett tillkännagivande föreslås därför om behovet av en förordning som reglerar samverkande myndigheters uppdrag kring dessa företag (yrkande 2). behandlade utskottet ett sjuttiotal motionsyrkanden om näringspolitiska frågor från den allmänna motionstiden (bet. 2012/13:NU11). Ett tjugotal av dessa motionsyrkanden rörde olika företagsfrämjande åtgärder. Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden med hänvisning till bl.a. regeringens aktiva arbete när det gäller åtgärder för att främja företagande och för att skapa ett gott företagsklimat. Avvikande uppfattningar redovisades i tre reservationer (S, MP, V). behandlade och avstyrkte utskottet dessutom 69 motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor i samband med beredningen av budgetpropositionen (bet. 2013/14:NU1). Utskottet redogjorde då för sin syn på näringspolitikens inriktning och erinrade om det mål för näringspolitiken som har beslutat om. Målet är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. Avvikande uppfattningar redovisades i tre reservationer (S, MP, V). hölls en interpellationsdebatt om den statliga riskkapitalförsörjningen (ip. 2013/14:273). Interpellanten (S) frågade näringsminister vilka åtgärder regeringen avsåg att vidta för att komma till rätta med problemen med ineffektiviteten i den statliga riskkapitalförsörjningen. Näringsministern framhöll att regeringen har arbetat aktivt med att tillgängliggöra det offentliga riskkapitalet i tidiga faser för fler företag och för fler regioner. Vidare anförde statsrådet att har genomfört en översyn av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. Översynen har bl.a. resulterat i sammanslagningen av och samt ett utvidgat investeringsmandat för och . I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24) anger regeringen att de statliga kapitalförsörjningsinsatserna genom () och stiftelsen syftar till att tillsammans med m.fl. bidra till en god kapitalförsörjning för företag i alla delar av landet. Efter beslut av gick och samman i en gemensam organisation (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21). Syftet var att skapa en tydligare aktörsstruktur och koncentrera statens insatser till tidigare skeden. Organisationen ska vara en central aktör för näringslivsutveckling i hela genom att erbjuda rådgivning och finansiering i olika former. godkände också förslag om att utvidga investeringsmandatet för och (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21). Vad gäller var regeringens avsikt att öka dynamiken och effektiviteten när det gäller riskkapitalinvesteringar. Det nya investeringsmandatet omfattar samtliga Norrlandslän samt och . Regeringen framhåller i budgetpropositionen (utg.omr. 24) att ett större geografiskt område innebär förbättrade möjligheter för att fortsatt kunna investera i bolag i tidiga skeden och därigenom främja näringslivets utveckling i delar av landet där tillgången till riskkapital är begränsad. När det gäller ville regeringen att investeringsmandatet även, utöver fordonsindustrin, skulle omfatta andra delar av tillverkningsindustrin och närliggande tjänstenäringar eftersom det finns en brist på privat kapital och saknas nätverk för dessa sektorer. Genom att inte tydligare specificera bransch- eller regioninriktning vill regeringen undvika inlåsningseffekter, som dynamiken och effektiviteten ökar när det gäller riskkapitalinvesteringar (prop. 2012/13:99). Vidare nämns i budgetpropositionen (utg.omr 24) att regeringen har för avsikt att inom ramen för kommande regionalfondsprogram inrätta två nya riskkapitalfonder. För det första en s.k. fond-i-fond vars syfte är att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder. Fonden ska stärka utbudet av privat riskkapital för bolag i tidiga skeden och främja förekomsten av privata riskkapitalförsörjare. Medfinansieringen till fonden ska enligt regeringen säkerställas genom extra utdelningar från de statliga riskkapitalbolagen . För det andra en investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik för att stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska koldioxidutsläpp. presenterade granskningsrapporten för riskkapitalförsörjning – i senaste laget (RiR 2014:1) . Syftet med granskningen var att undersöka om den statliga riskkapitalförsörjningen är utformad på ett sätt som lever upp till de målsättningar på området som regeringen har uttryckt i propositioner och andra skrivelser till . övergripande slutsats är att det system för statlig riskkapitalförsörjning har som utvecklats är svåröverskådligt och inte når de övergripande målsättningar på området som regeringen har gett uttryck för. rekommenderar regeringen att ompröva systemet med statligt riskkapital och att bli tydligare med vad systemet ska åstadkomma och formerna för detta. menar att regeringen bl.a. bör överväga antalet statliga riskkapitalaktörer och tydliggöra de olika aktörernas inbördes roller. Vidare bör de statliga riskkapitalaktörernas villkor i saminvesteringar eller investeringar i privata fonder anpassas så att de privata aktörerna får incitament att orientera sig mot tidigare företagsskeden. Myndigheten rekommenderar också regeringen att införa specifika mål för förvaltningskostnadernas storlek för de olika statliga riskkapitalaktörerna. Regeringens skrivelse med anledning av granskning ska lämnas till , som därmed sannolikt behandlar skrivelsen tidigast . hölls en interpellationsdebatt (ip. 2012/13:386) om kollektivavtal vid etableringsbidrag. Interpellanten (V) (i vars ställe (V) deltog i debatten) frågade näringsminister om hon avsåg att vidta någon åtgärd för att se över policyn vid utdelning av etableringsbidrag och liknande från olika statliga myndigheter och organ, så att krav på kollektivavtal blir en självklarhet. Näringsministern sade bl.a. att de regionala företagsstöden är viktiga instrument för att bidra till att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt och att kriterierna för att få stöd varierar något beroende på vilken specifik stödform det handlar om. Gemensamt är dock alltid att företagen måste bedriva verksamhet på marknadsmässiga villkor och följa gällande krav och lagstiftning. Vidare anförde näringsministern att den ansvariga myndigheten kan återkräva utbetalt stöd om företaget missköter sig. Med anledning av vad som sägs i motion 2013/14:Sk376 (V) om att alla former av företagsstöd som betalas ut ska villkoras med att företaget följer lagar och kollektivavtal kan det nämnas att företagsstöd omfattas av för statsstöd. Vidare finns ett flertal olika stöd till företag, som bl.a. handläggs av , , och . om statligt stöd ska säkerställa att konkurrensförhållandena inom EU inte snedvrids genom att medlemsländerna ekonomiskt gynnar ett visst företag eller viss produktion. Reglerna återfinns i artiklarna 107–109 i fördraget om EU:s funktionssätt (EUF-fördraget). I finns lagen (2013:388) om tillämpning av , som beslutades av (prop. 2012/13:84, bet. 2012/13:NU19). Av artikel 108 i EUF-fördraget framgår att de stödåtgärder som hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, dvs. de åtgärder som är selektiva, anses vara statsstöd och måste därför godkännas av kommissionen på förhand. I kommissionens beslut om införandet av ett sysselsättningsstöd för unga arbetstagare i (C(2013) 4053) framgår att begränsningen av stödmottagarna till just kollektivavtalsanslutna företag är en selektiv åtgärd som därmed förutsätter kommissionens förhandsgodkännande. I motion 2013/14:Sk376 (V) nämns vidare ett antal företagsstöd. Vad gäller sysselsättningsbidraget och även det regionala investeringsstödet, som båda handläggs av , framgår av förordningarna (1998:996 och 2007:61) att de endast får lämnas om det sökande företagets löner och andra anställningsförmåner är minst likvärdiga med det som följer av tillämpligt kollektivavtal. Vad gäller det regionala investeringsstödet, som handläggs av länsstyrelse eller regionförbund, framgår av förordningen (2000:283) att stödet ska bidra till att uppfylla de nationella hållbarhetsmålen. För dessa nämnda företagsstöd gäller att den ansvariga myndigheten kan kräva att stödet ska återbetalas om t.ex. en väsentlig del av verksamheten läggs ned eller om stödmottagaren bryter mot de villkor eller föreskrifter som gäller för stödet. Den nationella innovationsstrategin, som antogs av regeringen , ska bidra till ett innovationsklimat med bästa möjliga förutsättningar för innovation i med sikte på 2020. Innovationsstrategin syftar till att identifiera och åtgärda områden där det finns hinder för innovation eller där uppvisar svagheter i internationella jämförelser. Strategin ska omsättas i konkreta insatser från regeringens sida och bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att öka innovationskraften i . Inom ramen för innovationsstrategin har regeringen bl.a. gett i uppdrag att öka tillgängligheten till test- och demonstrationsanläggningar vid industriforskningsinstituten inom of (). Vidare har regeringen ökat anslag med för företagsinkubatorer, utöver grundanslaget på . Även ger stöd till inkubatorer och syftet är att öka tillväxten i projekt och bolag knutna till deltagande inkubatorer. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska se över beskattningen vid ägarskiften i fåmansföretag (dir. 2014:42). Av direktivet framgår att regeringen anser att det är viktigt att tillhandahålla goda förutsättningar för ägarskiften i befintliga fåmansföretag så att upparbetade värden i företag med tillväxtpotential kan tillvaratas. Utredningen ska se över beskattningen vid avyttring av kvalificerade andelar i samband med ägarskiften för att säkerställa att reglerna är ändamålsenliga och att skattereglernas utformning inte påverkar om verksamheten avyttras till någon inom eller utom kretsen av närstående. Utredningen ska presentera sina slutsatser och förslag senast . har på uppdrag av regeringen presenterat en rapport om konkurrensen i (rapport 2013:10) och lämnat förslag till konkurrensfrämjande åtgärder. I rapporten konstateras bl.a. att den offentliga sektorns ökade marknadsanpassning har pågått . Detta har inneburit att gränsen mellan den offentliga och den privata sektorn har blivit mindre markerad. De offentliga och privata aktörerna har emellertid olika grundförutsättningar för att bedriva näringsverksamhet, vilket kan påverka konkurrensförhållandena på marknaden. För att jämna ut skillnaderna mellan offentliga och privata företag och förhindra att offentlig säljverksamhet snedvrider konkurrensen finns nya regler om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen, de s.k. KOS-reglerna (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8). Syftet med KOS-reglerna är att säkerställa att konkurrens mellan offentliga och privata aktörer sker på likartade villkor. KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting och staten i sin säljverksamhet hindrar en sund konkurrens. lämnar i rapporten ett antal förslag till konkurrensfrämjande åtgärder, där ett av dem är att bör få rätt att utfärda åläggande vid vite för överträdelser av KOS-reglerna. Rapporten bereds inom . Kvinnors företagande, företagare med utländsk bakgrund och unga företagare ska enligt regleringsbrevet främja kvinnors företagande. Regeringen gav myndigheten i uppdrag att samordna och genomföra ett fyraårigt program (2011–2014) som ska bidra till att nyföretagandet bland kvinnor ökar och att fler företag som drivs av kvinnor växer. Insatserna ska även bidra till att höja kunskapen och kompetensen om kvinnors företagande hos allmänheten, i näringslivet och hos offentliga aktörer. Främjandeinsatserna ska särskilt inriktas på att nå kvinnor inom gröna näringar, tjänste- och servicesektorn, kreativa och kulturella näringar, vård och omsorg samt utbildning. Även kvinnor som arbetar med att utveckla och kommersialisera innovativa affärsidéer ska prioriteras. I uppdraget nämns också att kvinnor med utländsk bakgrund ska uppmärksammas i strävan att nå målgrupperna. Regeringen har avsatt för perioden –2014 för detta ändamål. Av dessa medel får använda för att genomföra det nämnda programmet. Uppdraget ska delrapporteras och slutredovisas till regeringen senast . Insatserna ska utvärderas av Tillväxtanalys och myndigheten ska presentera en slutredovisning senast . Även har fått del av de medel som avsatts för åtgärder för att främja kvinnors företagande. I regeringens riktlinjer för verksamhet, som antogs på den extra bolagsstämman , anges att bolaget ska ge högre andel lån till kvinnor och personer med utländsk bakgrund än den procentuella andel som gäller för befintliga företag och nyföretagandet bland dessa grupper. Det sägs också att det är angeläget att noga följa kapitalmarknaden för företag som ägs eller leds av kvinnor och personer med utländsk bakgrund och uppmärksamma vilken typ av låneprodukter som de efterfrågar. Vidare anges att fördelningen av kunder på kvinnor och personer med utländsk bakgrund inom rådgivningsverksamheten ska vara högre än den procentuella andel som gäller för antalet befintliga företag och nyföretagandet bland dessa grupper. Regeringen har även gett i uppdrag att fördela verksamhetsbidrag om totalt till resurscentra för kvinnor –2015. Målet är att bidra till att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande i det regionala tillväxtarbetet. Verksamheten vid resurscentra för kvinnor ska främja kunskapsförmedling och kunskapsutveckling. Vidare ska verksamheten ske i nära samverkan med länsstyrelser, landsting och samverkansorgan samt andra relevanta aktörer. Med verksamhetsbidrag avses bidrag till utgifter för verksamhetsinriktade insatser, projekt, personal, lokaler och administration samt samverkan mellan resurscentra och andra berörda aktörer för att uppnå en jämställd regional tillväxt. ska göra en större extern granskning av regeringsuppdraget Resurscentra för kvinnor. I budgetpropositionen (utg.omr. 24) framhåller regeringen att mentorverksamhet kommer att fortsätta att utvecklas framöver, bl.a. genom mentorinsatser för personer med utländsk bakgrund och unga företagare. mentorverksamhet syftar till att erbjuda rådgivning utifrån företagarens behov. har granskat om Arbetsförmedlingen och finansieringsverksamhet bidrar till att utrikes födda personer kan etablera sig på arbetsmarknaden genom att starta företag. Resultatet av granskningen redovisades genom rapporten genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? (RiR 2012:26). Den dåvarande riksrevisorn informerade utskottet med anledning av rapporten såvitt gäller låneverksamhet. behandlade regeringens skrivelse med anledning av granskning (bet. 2012/13:AU12). noterade att uppföljning visar på brister, vilket påverkar kunskapen om utlåning till utrikes födda företagare. Vidare välkomnade arbetsmarknadsutskottet att regeringen har inlett ett arbete med att utveckla indikatorer för en uppföljning av de statliga kapitalförsörjningsaktörernas insatser, däribland insatser. ställde sig även bakom att regeringen har börjat se över ägaranvisningen för . En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (SD). Regeringen har initierat projektet för att öka svensk utrikeshandel genom att tillvarata utlandsfödda företagares kunskaper om marknader i deras tidigare hemländer och därigenom öka svenska företags internationaliseringsförmåga och konkurrensförmåga samt stimulera svensk tillväxt. Projektet ska bilda nätverk, sprida information, bidra till kompetensutveckling och inhämta relevant information för förbättrade främjandeinsatser. Inom satsningen ingår flera åtgärder för att stödja små och medelstora företag. Regeringen har bl.a. avsatt resurser till export och investeringsråd (Business ) för att utveckla och stödja nätverk för företagare med utländsk bakgrund eller internationell kompetens. I fem regioner i finns sådana nätverk med deltagare från olika branscher och ursprungsländer. Vidare finns det inom ramen för projektet en webbaserad kunskapsbank som är ett verktyg för kompetensutbyte mellan företagare som är intresserade av internationell handel. och driver det gemensamma programmet Ungas Innovationskraft. Av regleringsbrevet till framgår regeringens beslut att förlänga programmet . Syftet är att göra det möjligt för fler unga (18–) att förverkliga sina idéer och att tillvarata ungas perspektiv för ökad innovationskraft i . Uppdraget ska slutredovisas senast . Programmets insatser ska bidra till att öka andelen unga som utvecklar och kommersialiserar sina idéer. Inom ramen för programmet pågår ett arbete med att utveckla och målgruppsanpassa informationen om innovation på webbplatsen . Webbplatsen lanserades av , och och innehåller information om att driva och starta företag. Ett enhälligt utskott uttryckte sin positiva syn på de verksamheter som ryms inom begreppen social ekonomi och socialt företagande och ansåg att regeringen borde intensifiera sitt arbete med sociala företag (2010/11:NU20). I och med att regeringen hade startat ett arbete på området genom sin handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag (N2010/1894/ENT) ansåg utskottet att det inte var motiverat med ett tillkännagivande från . hölls en interpellationsdebatt om insatser för att utveckla sociala företag (ip. 2013/14:7). Interpellanten (S) frågade vilka initiativ regeringen och näringsminister har tagit med anledning av Tillväxtanalys rapport sociala företag – användningen och behov av statligt finansieringsstöd (2011:12). Näringsministern framhöll att i den nämnda rapporten konstateras att arbetsintegrerade sociala företag får del av befintliga statliga finansieringsinsatser, men att det inte är särskilt vanligt. Näringsministern instämde i myndighetens bedömning att det inte är lämpligt att göra några justeringar av nuvarande regelverk och betonade att regeringen arbetar för att stödja sociala företags finansiering på andra sätt. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag 2013 att prioritera socialt företagande. Vidare har regeringen deltagit i beredningen av en EU-förordning om europeiska fonder för socialt företagande (Eusef). EU-förordningen införlivades i svensk lagstiftning genom en förordning (2013:293). Ministern konstaterade även att Tillväxtanalys rapport visar att majoriteten av de arbetsintegrerade sociala företagen får ekonomiskt stöd från offentliga aktörer genom en mängd olika stödsystem. De som är anställda av företagen omfattas oftast av någon typ av stöd från Arbetsförmedlingen och företagen får bidrag från t.ex. och .