bet · H201FiU11 · 2014-11-28 00:00:00 — Den förda invandringspolitiken har lett till en rekordartad invandring till . Regeringen skriver bl.a. i propositionen: ”Regeringen bedömer att betydligt fler personer än vad som tidigare beräknats kommer att söka asyl i ”. Det är inte första gången som invandringens volymer kraftigt underskattats, vilket med regeringens politik leder till att kostnaderna för stöd, ersättningar och boende kommer att öka och att ytterligare medel behöver tillföras. Regeringens uppfattning om invandringens lyckosamma effekter på statsfinanserna hindrar den inte från att i propositionen konstatera att det finns ett behov av att tillföra ytterligare resurser för att tvärtom bekosta den påstått lönsamma invandringen. Politik handlar om prioriteringar, och det är bestämda inställning att effekten av varje satsad skattekrona ska maximeras. Betydande resurser bör ges till internationella organ såsom . Därigenom blir det möjligt att med mindre medel hjälpa betydligt fler. Detta kommer både världens flyktingar och det svenska samhället till godo då vi kan förbättra för utsatta grupper inom landet. Att på utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet lägga ytterligare på utbetalning av den numera avvecklade sfi-bonusen är inte bara oklokt och paradoxalt utan också ett respektlöst sätt att hantera skattebetalarnas pengar. Regeringens förslag om att utöka satsningarna på migration och integration är både ett ineffektivt sätt att hjälpa flyktingar och ett inkompetent sätt att fördela statskassan. Det är mening att regeringens föreslagna ändringar därför inte bör träda i kraft. anser vidare att den besparing på som regeringen föreslår inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel genom att anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur finansierar anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur är en dålig prioritering och fel väg att gå. Till skillnad från regeringen tror vi på en stark och levande landsbygd. ser att det finns näringar som kan blomstra på landsbygden och att avfolkningstrenden kan motverkas genom att det skapas förutsättningar för tillväxt och sysselsättning i landsbygdsmiljöer. Mot bakgrund av detta motsätter vi oss regeringens nedskärning i anslaget 1:18. Ändringsbudget för utgiftsramar och anslag samt bemyndiganden (M, C, FP, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD) anför: I allmänhet avstår vi från att ha synpunkter på de förändringar av ramar och anslag som regeringen föreslår i höständringsbudgeten. Merparten av de föreslagna ändringarna är regelstyrda och bygger således inte på nya politiska prioriteringar. Enligt vår uppfattning är det främst genom budgetpropositionen som politikens inriktning i sin helhet formas och beslutas. Vårt motsvarande helhetsalternativ presenteras därför i Alliansens budgetmotion. Med anledning av ett förslag i budgetpropositionen, där det föreslås att inledande steg tas redan i höständringsbudgeten, vill vi dock göra en markering. Regeringen har i budgetpropositionen (proposition 2014/15:1) under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslagit att anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning ska minska 2015, från till , för att helt upphöra 2016. Målet med satsningen på finansmarknadsforskningen är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. har en förhållandevis stor banksektor. Erfarenheterna av såväl den svenska 1990-talskrisen som finanskrisen och framåt visar vad som kan hända om det inte är ordning och reda i finanssektorn. vet vi att finanssektorn är föränderlig. Regelverk och krav som skapats utifrån lärdomar av tidigare uppkomna situationer är exempelvis inte självklart ändamålsenliga när omvärlden förändras. Det är därför mycket angeläget att både den finansiella sektorn i sig och de politiska krav och regleringar som finns till för att den ska kunna fungera ändamålsenligt ständigt utvecklas. Ett led i detta är att säkerställa att det bedrivs relevant forskning på området. Staten har bidragit genom att anslå medel för att bygga upp ett långsiktigt forskningsprogram, där inriktningen har varit åtminstone ett tioårigt perspektiv. Målsättningen har varit att satsningen ska samfinansieras genom att den privata finansmarknadsbranschen ska bidra med ungefär hälften av de totala insatserna, vilket också sker. Regeringen anger i budgetpropositionen att finansmarknadsbranschen har tagit ansvar för att utveckla forskningen och bedömer att ”denna utveckling bör kunna fortsätta i vissa delar även utan ett statligt stöd”. Regeringen anger dock inga motiv till varför så skulle vara fallet eller på vilket sätt detta skulle ske. Vi menar att finansmarknadsforskningen i nuvarande omfattning är angelägen för och anser att såvida inte regeringen kan garantera att nuvarande omfattning bibehålls även med minskat statligt anslag bör anslaget kvarstå. Neddragningen av anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning påbörjas redan i höständringsbudgeten, vilket är anmärkningsvärt. Regeringen skriver att minskningen av anslaget inte nämnvärt påverkar forskningen . Enligt vår uppfattning är tvärtom risken uppenbar att forskningen påverkas negativt, särskilt mot bakgrund av de förslag till utfasning av anslaget i sin helhet som föreslås i budgetpropositionen, där hela anslaget är borta redan om lite . Anslaget för finansmarknadsforskning utgör en i sammanhanget mycket liten del såväl av statsbudgeten som av utgiftsområdet. På sätt och vis kan anslaget betraktas som en försäkringspremie – ett sätt för staten att bidra till kunskap i en sektor som påverkar hela samhället och som kan orsaka stor skada om den inte fungerar. Därför är det svårt att tolka regeringens prioritering i det här fallet som annat än ett tecken på bristande ansvarstagande. Förteckning över behandlade förslag 2014/15:2 Höständringsbudget : bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 69 2015–2025. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015 och 2016. bemyndigar regeringen att för anslaget 2:6 : Forskning och forskarutbildning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2015–2025. bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 19 2015–2025. bemyndigar regeringen att för anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2022. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Strukturstöd till fisket m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. bemyndigar regeringen att för anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst 2015, 2016 och 2017. godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade anslag enligt tabell 1. 2014/15:1080 av m.fl. (SD): godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade anslag enligt regeringens förslag med de förändringar som framgår av tabell 1. Utskottets förslag till ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag 2014 Belopp i tusental kronor Utgiftsområde Anslag (ramanslag) Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/ anslag Ny ram/ ny anslagsnivå Skatt, tull och exekution Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Ersättning för räddningstjänst m.m. Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområde Anslag (ramanslag) Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/ anslag Ny ram/ ny anslagsnivå Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning Inspektionen för vård och omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 Utveckling av statens transportinfrastruktur Utgiftsområde Anslag (ramanslag) Beslutad ram/ anvisat anslag Förändring av ram/ anslag Ny ram/ ny anslagsnivå Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Allmänna bidrag till kommuner Summa anslagsförändring på ändringsbudget