bet · H101JuU41 · 2014-06-03 00:00:00 — EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU I detta utlåtande behandlar utskottet kommissionens meddelande EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU (KOM(2014) 144). I meddelandet redogör kommissionen för sin syn på det framtida samarbetet för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa inför det att vid sitt möte ska fastställa nya strategiska riktlinjer på området. Utskottet välkomnar kommissionens meddelande och anser att det är ett viktigt bidrag till diskussionerna inför Europeiska rådets antagande av nya strategiska riktlinjer. Utskottet delar kommissionens uppfattning om att bör fokus för EU:s politik för rättsliga frågor ligga på konsolidering, kodifiering och komplettering av existerande lagstiftning. Det är positivt att kommissionen framhåller betydelsen av att den EU-lagstiftning som redan finns genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt, att utvecklingen på området ska utgå från reella behov och att problemen i första hand bör lösas genom konsolidering av redan befintliga EU-bestämmelser. Utskottet anser att det är av stor betydelse att respekten för medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner bevaras och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras. Det är viktigt att kommissionen beaktar medlemsstaternas synpunkter i dessa hänseenden. Utskottet vidhåller sina subsidiaritetsinvändningar mot förslaget att inrätta en europeisk åklagarmyndighet och förslaget till direktiv om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området. Utskottet anser att de strategiska riktlinjer som antar bör följas av ett flerårigt arbetsprogram för rättsliga och inrikes frågor. Detta program, som ska ersätta Stockholmsprogrammet, ska vara kortfattat, strategiskt och fokusera på att genomföra redan antagen lagstiftning. Rådet (rättsliga och inrikes frågor) bör ha en ledande roll i utformningen av ett sådant program. I ärendet finns en motivreservation (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU – motiveringen (SD).......... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation (SD) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), Arhe Hamednaca (S), (M), (KD), (SD), (V) och (MP). EU:s politik i frågor som gäller gränskontroll, asyl och invandring, civilrättsligt samarbete, straffrättsligt samarbete och polissamarbete ingår i politikområdet frihet, säkerhet och rättvisa. Enligt artikel 68 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) ska fastställa strategiska riktlinjer för lagstiftningsprogrammet och den operativa programplaneringen på området med frihet, säkerhet och rättvisa. löper det nuvarande femåriga arbetsprogrammet för området, Stockholmsprogrammet, och den uppföljande handlingsplanen ut. Nya strategiska riktlinjer ska därför fastställas, vilket väntas ske vid . I slutsatserna från toppmötet den 27–uppmanade kommande ordförandeskap att inleda en diskussion om de framtida strategiska riktlinjerna inom området med frihet, säkerhet och rättvisa inför dess möte . Diskussioner har därefter förts i rådet och . presenterade kommissionen två meddelanden där den ger sin syn på den framtida utvecklingen inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Det ena meddelandet, KOM(2014) 144, gäller den fortsatta politiken för rättsliga frågor och omfattar i första hand det civilrättsliga och straffrättsliga samarbetet inom EU. Det andra meddelandet, KOM(2014) 154, avser den fortsatta politiken för inrikes frågor och omfattar bl.a. frågor om gränskontroll, asyl och invandring och polissamarbete. Kommissionens avsikt med meddelandena är att bidra till de nya strategiska riktlinjerna som ska fastställas av . Rådet (rättsliga och inrikes frågor) fick vid sitt möte den 3–en muntlig presentation av kommissionen om huvuddragen i meddelandena, som vid det tillfället ännu inte hade presenterats. En mer ingående diskussion om meddelandena väntas äga rum vid rådsmötet den 5–. Ärendet och dess beredning Kammaren har i enlighet med 10 kap. 5 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens meddelande EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU (KOM(2014) 144) till justitieutskottet för granskning och skriftligt utlåtande. Regeringen har lämnat en faktapromemoria till om meddelandena – Meddelanden om framtida utveckling för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2013/14:FPM68). Eftersom meddelandet även omfattar civilrättsliga frågor har utskottet gett civilutskottet tillfälle att yttra sig över meddelandet i de delar som rör civilutskottets beredningsområde. inkom med ett yttrande (yttr. 2013/14:CU5y). Yttrandet finns i bilaga 2. Inledning och redogörelse för framsteg Det övergripande budskapet i kommissionens meddelande är att EU:s politik på det rättsliga området bör fokusera på att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU. I inledningen av meddelandet redogör kommissionen för utvecklingen inom området , inklusive de nya institutionella och rättsliga ramar för politikområdet som Lissabonfördraget fört med sig. Kommissionen uppmärksammar att EU:s politik för rättsliga frågor har gått från att vara ett till stora delar mellanstatligt område till att närma sig EU:s övriga politikområden. Kommissionen redogör för de resultat som har uppnåtts på området. Bland de åtgärder som kommissionen lyfter fram finns gemensamma minimibestämmelser för att stärka rätten till en rättvis rättegång, brottsoffers ställning i straffrättsliga förfaranden, åtgärder för att avskaffa det s.k. exekvaturförfarandet för erkännande och verkställighet av andra medlemsstaters rättsliga avgöranden, dataskydd, EU:s resultattavla på det rättsliga området och förslaget om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. Kommissionen anser att ett ömsesidigt förtroende bör vara själva grunden för EU:s politik för rättsliga frågor och konstaterar att det finns behov av åtgärder som stärker detta förtroendet mellan medlemsstaternas myndigheter på det rättsliga området. Ett huvudkriterium för ett ömsesidigt förtroende är oberoende, högkvalitativa och effektiva rättssystem och att rättsstatsprincipen respekteras. Kommissionen konstaterar att en mycket viktig del i detta är att framsteg i lagstiftningen görs i praktiken, vilket kräver att EU-lagstiftning som man redan kommit överens om på EU-nivå genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt. Det kräver också effektiva instrument för att säkra efterlevnaden på nationell nivå för att garantera en bättre tillgång till rättslig prövning i alla medlemsstater. Kommissionen konstaterar att medborgarna har blivit bättre på att utnyttja den fria rörligheten och de rättigheter som de har enligt . Det finns dock fortfarande praktiska och juridiska hinder för personers fria rörlighet som EU måsta arbeta med, som EU måste fortsätta sitt arbete mot miss- bruk av den fria rörligheten. För att stödja ekonomisk återhämtning och tillväxt och för att bekämpa ar- betslösheten behövs enligt kommissionen strukturella reformer för att rättssy- stemen ska kunna erbjuda en snabb, pålitlig och tillförlitlig rättvisa. Kommissionen anser att bör fokus ligga på konsoli- dering, kodifiering och komplettering av existerande lagstiftning. ionen framhåller att EU i detta sammanhang bör ta full hänsyn till medlems- staternas olika rättsliga system och traditioner samt respektera subsidiaritets- Kommissionen framhåller också betydelsen av att alla EU-åtgärder, särskilt åtgärder på det rättsliga området, överensstäm- mer med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Kommissionen anser att EU i första hand bör fokusera på konsolidering, att de grundläggande rättigheterna respekteras och att de rättigheter som före- skrivs i EU-lagstiftningen blir verklighet. Medlemsstaterna måste se till att de instrument som man kommit överens om på EU-nivå införlivas, genomförs i praktiken och används. När grundläggande rättigheter inte respekteras bör det finnas effektiva rättsmedel att tillgå. Det är viktigt att EU:s institutioner och medlemsstaterna arbetar för att främja en effektiv tillämpning av EU:s stadga om grundläggande rättigheter och sekundärlagstiftning som tar sikte på sär- skilda rättigheter, t.ex. skydd av personuppgifter, rätten till en rättvis rättegång och barns rättigheter. Särskilt gäller det rättigheter för minoriteter och indivi- der i särskilt utsatta situationer, bl.a. barn och brottsoffer. framhåller vidare att rättigheter måste följas av effektiva rättsmedel, både i och Kommissionen ser ett behov av att stärka den EU-rättsliga kompetensen hos nationella rättstillämpare, bl.a. för att öka förtroendet för rättssystemen i Användningen av informations- och kommunikations- teknik bör utvecklas och uppmuntras. Även det operativa samarbetet behöver Befintliga mekanismer och nätverk för civil- och straffrättsliga frå- gor bör stärkas och deras potential utnyttjas fullt ut. Kommissionen framhåller vidare betydelsen av inrättandet av en europeisk Eurojust ska ha en fortsatt central roll, men måste bli ef- fektivare och dra full fördel av den pågående reformen. Av meddelandet framgår också att kommissionen vill undersöka behovet av att kodifiera EU-lagstiftningen om processuella rättigheter i straffrättsliga förfaranden i en enda rättsakt. Kommissionen vill även undersöka möjlig- heterna till ersättning till brottsoffer. I faktapromemorian Meddelanden om framtida utveckling för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (2013/14:FPM68) redovisar regeringen sin samlade preliminära ståndpunkt om kommissionens båda meddelanden. Regeringen anser att det är viktigt att vid sitt möte fastställer nya strategiska riktlinjer på området med frihet, säkerhet och rättvisa. riktlinjer på området, senast i Stockholmsprogrammet, har varit betydelsefulla för utvecklingen av politikområdet. Regeringen ser positivt på att kommissionen deltar i processen och genom meddelandena presenterar sin syn på det framtida samarbetet på området. Re- geringen stöder särskilt de delar av meddelandena som ger uttryck för att: –medlemsstaternas olika rättsliga system och traditioner måste bevaras och att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras –utvecklingen av området baseras på reella behov –det finns behov av att konsolidera, genomföra och tillämpa redan antagen lagstiftning på området –förutsättningarna för det praktiska samarbetet mellan medlemsstaternas myndigheter behöver förbättras och att kunskap om och förtroende för medlemsstaternas olika rättssystem är nödvändigt för ett välfungerande samarbete –en fortsatt integrering av den yttre dimensionen behövs för ett mer framgångsrikt genomförande av politiken för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Utskottet välkomnar kommissionens meddelande EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU. Det är av stor betydelse att kommissionen, EU:s övriga institutioner, medlemsstaterna och medborgarna är nära involverade i arbetet med att ta fram de nya strategiska riktlinjer som ska fastställa. Med meddelandet tydliggör kommissionen hur den ser på den framtida utvecklingen och vilka prioriteringar den vill se på det rättsliga området . Inledningsvis vill utskottet framhålla att rättsliga frågor, i synnerhet straffrättsliga frågor, återspeglar grundläggande värden, seder och bruk i medlemsstaterna. Dessa frågor utgör en central del för varje stats funktion och legitimitet och är därför av särskild betydelse för medlemsstaterna. Behovet av åtgärder på EU-nivå bör därför grundligt analyseras inför varje sådant beslut. Utskottet anser att i synnerhet straffrättslig lagstiftning på EU-nivå endast ska tas fram om det står klart att den bidrar med ett betydande mervärde. De rättsliga frågornas särskilda karaktär innebär därtill att det är viktigt att utvecklingen på området är väl förankrad hos medlemsstaterna. Av det skälet anser utskottet att det är betydelsefullt att rådet (rättsliga och inrikes frågor) har en ledande roll nar det gäller förberedelserna med de strategiska riktlinjerna för området, utvecklingen av dessa och arbetet med att genomföra dem. Utskottet anser att det är viktigt att det utifrån riktlinjerna tas fram ett nytt Arbetsprogrammet bör vara kortfattat, strategiskt och fokusera på att genomföra redan antagen lagstiftning. Rådet (rättsliga och in- rikes frågor) bör ha en ledande roll i utformningen av ett sådant program. Enligt utskottet är det av avgörande betydelse att alla EU-institutioner, och därmed också kommissionen, åtar sig att främja de mål som angetts i strategin. I utskottets yttrande över regeringens årsbok om verksamheten i Europe- iska unionen (yttr. 2013/14:JuU6y) betonade utskottet vikten av att de kommande årens strategiska riktlinjer och arbetsprogram bör fokusera på att se till att den lagstiftning som redan finns genomförs och tillämpas kor- rekt, följs upp och utvärderas och vid behov konsolideras. positivt på att kommissionen uttrycker samma uppfattning genom att fram- hålla betydelsen av att den lagstiftning som man redan kommit överens om på EU-nivå genomförs och tillämpas på ett effektivt sätt. Detta innebär dock inte, som utskottet också tidigare anfört (se yttr. 2013/14:JuU3y s. 3 f.), att med- lemsstaters bristande genomförande av EU-bestämmelser är ett skäl för kom- missionen att lägga fram förslag till ytterligare lagstiftning, som i sig bidrar till När utkast till ny lagstiftning förbereds anser utskottet att större vikt bör läggas vid att analysera den gällande lagstiftningen. ser därför positivt på att kommissionen framhåller att utvecklingen på området bör utgå från reella behov och att problem som uppstår i första hand bör lösas genom att konsolidera redan befintliga EU-bestämmelser. ibland finnas behov av en kodifiering av EU:s lagstiftning och praxis. när det finns reella behov och ett tydligt mervärde, och när det inte finns andra mindre ingripande alternativ att tillgå, ska kompletterande åtgärder i form av nya lagstiftningsinitiativ övervägas. Utskottet anser att det är av stor betydelse att respekten för medlemsstater- nas olika rättsliga system och traditioner bevaras och att subsidiaritets- och Sådana avvägningar kan ibland vara svåra och därför är det viktigt att kommissionen beaktar medlemsstaternas synpunkter i dessa hänseenden. I meddelandet framhåller kommissionen vikten av att en europeisk åklagar- Med anledning av detta vill utskottet uppmärksamma det faktum att förslaget (KOM(2013) 534) dels uppnådde gränsen för ett s.k. gult kort vid de nationella parlamentens subsidiaritetsprövning av förslaget, och att kommissionen därmed tvingades att ompröva förslaget, dels att flera medlems- stater i rådet har uttryckt tveksamhet till förslaget och bedömt att de inte tänker delta i en europeisk åklagarmyndighet. Utskottet noterar att kom- missionen trots de starka invändningar som förslaget mött valt att behålla det Utskottet konstaterar att kommissionen i motiveringen till sitt beslut att stå fast vid förslaget och i svaren på de nationella parlamen- tens motiverade yttranden inte framfört några argument som gör att utskottet har ändrat sin uppfattning om att förslaget i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. De synpunkter som utskottet framförde i sitt utlåtande med förslag till motiverat yttrande kvarstår alltjämt (se utl. 2013/14:JuU13). Som utskottet underströk i sitt yttrande till utrikesutskottet över kommissionens arbetsprogram (yttr. 2013/14:JuU3y) är det av stor vikt att kommissionen i den fortsatta lagstiftningsprocessen beaktar dels det förhållande att gränsen för ett gult kort uppnåddes, dels de synpunkter som har framförts av de nationella parlamenten. Utskottet kvarstår också vid de subsidiaritetsinvändningar som utskottet tidigare framfört vad gäller kommissionens förslag till direktiv om skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området (KOM(2012) 10) och de delar som rör den renodlat nationella behandlingen av personuppgifter (se utl. 2011/12:JuU31). Utskottet stöder avslutningsvis kommissionens uppfattning om att förutsättningarna för det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna behöver förbättras och att kunskap om och förtroende för medlemsstaternas olika rättssystem är nödvändigt för ett väl fungerande samarbete. Vad gäller civilutskottets yttrande över de delar av meddelandet som rör civilutskottets beredningsområde (yttr. 2013/14:CU5y) har justitieutskottet inte någon annan uppfattning eller något ytterligare att tillägga utöver vad som framgår av yttrandet. 2013/14:JuU41 RESERVATION EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU – motiveringen (SD) av (SD). Jag anser att kommissionens meddelande om EU:s agenda för rättsliga frågor innehåller många sidor som inte är acceptabla. Jag motsätter mig bl.a. att den överstatligt pådrivna integrationen mellan medlemsstaterna ska fortsätta liksom att EU ska arbeta för ökad rörlighet. Vidare är jag emot att en europeisk åklagarmyndighet inrättas och att medel från EU-fonder ska bekosta projekt för integrering av romer. Enligt min mening bör EU:s politik för rättsliga och inrikes frågor i stället främst fokuseras på åtgärder som syftar till att återupprätta de nationella gränsskydden och att stärka unionens gemensamma yttre gränsskydd. RESERVATION 2013/14:JuU41 Förteckning över behandlade förslag Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén – EU:s agenda för rättsliga frågor till 2020 – Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU BILAGA 2 CIVILUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 CIVILUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 CIVILUTSKOTTETS YTTRANDE BILAGA 2 CIVILUTSKOTTETS YTTRANDE Tryck: , 2014 Att stärka förtroendet, rörligheten och tillväxten inom EU är titeln på det meddelande från kommissionen som behandlar EU:s agenda för rättsliga frågor . På det området berörs frågor som gränskontroll, asyl, invandring, civilt och straffrättsligt samarbete samt polisarbete.Med tanke på rubriken kan det efter EU-valet vara på sin plats att påminna om hur och andra europeiska länder skapat sin välfärd. Det har skett genom öppenhet, handel, tillväxt och ett ömsesidigt förtroende mellan stater och folk. Det har möjliggjort vår resa från fattigdom till välfärd. Det är också på sin plats att påminna om de krafter som motsätter sig allt detta, som vill använda frukterna av samarbetet i annat syfte, som vill minska öppenheten, friheten och rörligheten, som inte vill att ekonomi ska växa eller antalet länder inom unionen öka.En förutsättning för ömsesidigt förtroende är oberoende, kvalitativa och effektiva rättssystem. Här finns fortfarande förbättringspotential, vilket utskottet menar måste följas upp. Rättssäkerheten behöver förbättras och praktiska och juridiska hinder undanröjas för att hela ska kunna stärkas.Herr talman! Under detta år löper Stockholmsprogrammet ut. Kommissionen har konstaterat att som ordförandeland hade en ambitiös agenda och att mycket av det vi satte upp på vår agenda också blivit genomfört och förbättrat. Men mycket av det som fanns på agendan är inte slutfört utan behöver fortsättas. Det som finns på denna agenda ska diskuteras vid nästa rådsmöte under kommande veckor. Vi välkomnar kommissionens meddelande, eftersom vi tror att den i stor utsträckning delar de intentioner som fanns i Stockholmsprogrammet och som arbetats fram under det svenska ordförandeskapet.Från utskottet vill vi betona att den lagstiftning som redan finns måste genomföras och tillämpas korrekt. Den ska följas upp och utvärderas vid behov, och om den inte fungerar måste den förstärkas. Man kan sammanfatta det med tre ord: konsolidering, kodifiering och komplettering. Detta måste gå före ny lagstiftning. Det kan inte vara så att en medlemsstats brister i förmågan att genomföra EU-bestämmelser ska bli ett skäl för kommissionen att lägga fram nya förslag till ytterligare lagstiftning, som i sin tur dessutom leder till ökad överstatlighet.Herr talman! och en rad andra EU-länder har motsatt sig inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet sedan förslaget presenterades. Det blev till slut så många länder att ett så kallat gult kort kom fram, vilket innebär att kommissionen skulle återkomma med ett nytt förslag. Men trots detta tydliga motstånd har kommissionen inte presenterat några revideringar i sitt förslag, vilket vi i grunden finner märkligt. Vi anser inte heller att några argument framkommit som skulle föranleda utskottet att ändra sin uppfattning om att förslaget i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen.Utskottet kvarstår också i sin uppfattning om subsidiaritetsbedömningen vad gäller skydd av personuppgifter på det brottsbekämpande området och i de delar som rör den renodlat nationella behandlingen av personuppgifter.Herr talman! Detta till trots vill vi betona vikten av det rättsliga samarbetet i unionen. Brottsligheten ser inte nationsgränser, och för människor är det oviktigt vilken nationalitet gärningsmannen har. Vi delar också i allt väsentligt kommissionens syn på vikten av att ytterligare stärka de nationella rättssystemens effektivitet och rättssäkerhet till gagn för ökad rörlighet och ökad tillväxt.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utlåtandet.