bet · H101UU21 · 2014-05-12 00:00:00 — 2013/14:UU21 Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och å andra sidan Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och å andra sidan Utskottet tillstyrker i detta betänkande regeringens proposition 2013/14:166 Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet finns två särskilda yttranden (MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan godkänner frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2013/14:166. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (SD), (V), (M), (S), (FP) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:166 Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan. Genom ett rådsbeslut inledde Europeiska kommissionen 2007 förhandlingar om ett associeringsavtal med Andinska gemenskapen (, , och ). och beslutade att inte fullfölja förhandlingarna. EU gick därför vidare med förhandlingar om ett frihandelsavtal med /. Förhandlingarna slutfördes och avtalstexten paraferades . inkom regeringen med en faktapromemoria om frihandelsavtalet (2011/12:FPM128). beslutade att godkänna frihandelsavtalet. Avtalet har också ratificerats av /. är ett blandat avtal, vilket innebär att både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med och . Avtalet kommer att träda i kraft efter den dag då parterna har utbytt anmälningar om att de har slutfört de interna rättsliga förfaranden som krävs. Avtalet tillämpas med vissa undantag redan provisoriskt mellan och /. Regeringen gör sammantaget bedömningen att avtalet bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. mellan och /tillhör, tillsammans med motsvarande avtal med (se bet. 2013/14:NU8, prop. 2013/14:20), de första i en ny generation handelsavtal som har förhandlats fram enligt principerna i kommissionens meddelande Ett konkurrenskraftigt i världen . I meddelandet dras riktlinjerna upp för hur EU:s handelspolitik kan bidra till för tillväxt och sysselsättning. En av grundpelarna i denna politik är att utvidga handeln genom öppna marknader bl.a. med hjälp av frihandelsavtal med ett antal tillväxtländer. Syftet är att förbättra marknadstillträdet för europeiska företag på dynamiska och konkurrensutsatta tillväxtmarknader. De grundläggande principerna för avtalet är mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer samt nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Klausulen om mänskliga rättigheter bör ses inom ramen för de bredare förbindelserna mellan och /. syftar till att stärka det ekonomiska samarbetet inom en rad olika områden med koppling till handel, teknologiöverföring och finansiering, t.ex. miljö, energi, vetenskap och teknik, turism, kultur och kampen mot korruption. utgör inom dessa områden ett komplement till det bredare politiska samarbetet mellan länderna. Avtalet förväntas skapa flera nya möjligheter till handel och investeringar. Den ekonomiska tillväxten förväntas öka och leda till ökad sysselsättning, framför allt i och . Ekonomisk tillväxt är en förutsättning för en framgångsrik fattigdomsbekämpning i regionen. Avtalet kommer även att leda till välfärdsvinster för konsumenterna i form av lägre priser och ett ökat utbud av varor och tjänster i såväl EU som och . Med sina drygt 47 miljoner invånare är tredje folkrikaste land. är en demokrati med en modern konstitution och en stadig ekonomisk tillväxt. De senaste årens politik har präglats av hårda tag mot de illegala väpnade grupperna och en ansvarsfull ekonomisk politik men har kritiserats för avsaknaden av en kraftfull social agenda i ett land med stora inkomstskillnader och en stor andel fattiga. pågår en intern väpnad konflikt i som har haft förödande konsekvenser för de mänskliga rättigheterna i landet. Fredssamtal mellan den colombianska regeringen och Farcgerillan inleddes . Landet är en av större ekonomier och har upplevt en stabil ekonomisk tillväxt. Enligt definition är landet ett s.k. högre medelinkomstland. ökade landets bnp och landet spås en fortsatt god ekonomisk tillväxt. De främsta bakomliggande faktorerna för tillväxten har varit en expansion av råvaruexporten och det förbättrade säkerhetsläget i landet. Den ökade exporten av råvaror har resulterat i en positiv handelsbalans och ökade investeringar. De utländska direktinvesteringarna i har ökat . Arbetslösheten har minskat det senaste årtiondet och låg arbetslösheten på . En stor del av den arbetsföra befolkningen är dock verksam inom den informella sektorn. Inflationen uppgick till 2013. ansökte om medlemskap i som kandidatland. har ca 30 miljoner invånare. De demokratiska institutionerna anses uppfylla sin funktion, om än med vissa brister såsom ineffektivitet och korruption. Landet har en brokig politisk historia som har präglats av maktmissbruk, korruption och brott mot mänskliga rättigheter. De senaste årens politik har kretsat mycket kring bl.a. regeringsombildningar, fattigdomsbekämpning och hantering av utländska investerare. kategoriseras som ett övre medelinkomstland av . Fattigdomen har minskat från av befolkningen 2007, till 2011. Av den totala befolkningen i beräknas tillhöra någon av landets urbefolkningar vilka i många avseenden fortfarande ofta är marginaliserade, t.ex. genom bristande tillgång till utbildning och sjukvård. har öppnat sig för internationell handel och investeringar och landet tillhör de snabbast växande ekonomierna i . De nationella och internationella investeringarna ökar framför allt i gruvnäringen, som står för av landets export. Motorn i tillväxten har bl.a. varit mineraler, guld, olja och naturgas. Den genomsnittliga tillväxten för perioden 20002010 uppgick till . förväntas tillväxten ligga kring . Den ökade exporten till , som förväntas ersätta som viktigaste handelspartner, är en viktig förklaring till landets snabba tillväxt. ansökte om medlemskap i . och har omfattats av tullättnader vid import till EU genom EU:s allmänna preferenssystem (, GSP). Detta kommer att fortsätta att gälla under en tvåårig övergångsperiod från det att frihandelsavtalet med börjat tillämpas provisoriskt. Efter övergångsperioden tillämpas endast frihandelsavtalet. EU driver ett antal projekt i och med handelsrelaterat tekniskt bistånd som syftar till att stärka dessa länders kapacitet att dra nytta av den internationella handeln. Ett sådant exempel är ett projekt i som syftar till att förbättra den administrativa kapaciteten i syfte att kunna bistå små och medelstora exportföretag. har projektet bidragit till att stärka den colombianska konkurrensmyndighetens system för kvalitetskontroll. stöder en fredlig lösning på konflikten i och arbetar för att mildra det mänskliga lidandet. För att uppnå dessa mål driver på arbetet inom EU och FN och samarbetar med enskilda organisationer i både och . De politiska ansträngningarna är underbyggs av ett omfattande bistånd till . beslutade att koncentrera det svenska utvecklingssamarbetet till ett mindre antal länder. var ett av de länder som därmed avskrevs som bilateralt samarbetsland och biståndet avvecklades gradvis för att upphöra helt 2010. uppgick stödet till och inriktades främst på demokrati och främjandet av mänskliga rättigheter. handel med och är begränsad och koncentrerad till ett fåtal sektorer. av totala handel omfattar dessa två länder, även om den bilaterala handeln uppvisar en tydlig ökningstrend. uppgick den svenska exporten till till och importen till . var varuexporten till och importen . största exportkategorier är verkstadsprodukter, utrustning för telekommunikation, kemiska produkter och transportmedel. Importen till från och utgörs främst av jordbruksprodukter, t.ex. kaffe och i viss mån bananer och kopparmalm. Från det svenska näringslivets sida fanns inför frihandelsavtalsförhandlingarna ett intresse av ett ökat marknadstillträde för bl.a. telekomutrustning, förpackningsprodukter och kemiska produkter. På jordbrukssidan fanns ett intresse för ett ökat tillträde för mejerivaror, livsmedel och vodka. Vidare fanns ett intresse av ökad import av bananer och socker. När det gäller tjänstehandeln fanns det svenska intressen inom sektorerna yrkesmässiga tjänster, telekommunikationer, miljötjänster, distribution, finansiella tjänster och transporttjänster. I propositionen föreslås att godkänner frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan. Genom avtalet upprättas ett frihandelsområde för varor och tjänster. En omfattande avveckling sker av tullar för industri- och jordbruksprodukter. Parterna åtar sig också att gradvis avskaffa olika former av handelshinder, liberalisera marknaderna för tjänster och offentlig upphandling samt ge ett effektivt skydd för immateriella rättigheter. Handel och investeringar ska ske med respekt för standarder inom miljö- och arbetsmarknadsområdet och parterna har åtagit sig att samarbeta kring skydd för miljön och respekt för grundläggande normer på det arbetsrättsliga området. Avtalet innehåller också rättsligt bindande åtaganden om respekt för mänskliga rättigheter och skyldigheter i fråga om icke-spridning av massförstörelsevapen. Utskottet har redan tidigare konstaterat att frihandel skapar förutsättningar för tillväxt och utveckling, och att frihandelsfrågan påverkar möjligheterna att nå mål om välstånd och ekonomisk trygghet (se bet. 2012/13:UU3). framhöll i betänkande 2012/13:UU12, politik för global utveckling, att ett utvecklingsperspektiv, inklusive marknadstillträde för de fattigaste länderna, måste fortsätta att vara tongivande i framtida globala frihandelsförhandlingar. Utskottet anser att frihandelsavtalet med /stärker det ekonomiska samarbetet inom en rad olika områden med koppling till handel, teknologiöverföring och finansiering, t.ex. miljö, energi, vetenskap och teknik, turism, kultur samt kampen mot korruption. utgör inom dessa områden ett komplement till det bredare politiska samarbetet mellan länderna. Utskottet noterar att avtalet förväntas skapa flera nya möjligheter till handel och investeringar och att den ekonomiska tillväxten förväntas öka och leda till ökad sysselsättning, framför allt i och . Ekonomisk tillväxt anses vara en förutsättning för en framgångsrik fattigdomsbekämpning i regionen. Utskottet välkomnar att avtalet även anses leda till välfärdsvinster för konsumenterna i form av lägre priser och ett ökat utbud av varor och tjänster i såväl EU som och . Människorättsfrågor diskuteras regelbundet genom befintliga mekanismer för politisk dialog. Utskottet välkomnar att i de interna diskussionerna inom EU särskilt har fört fram frågan om hur EU inom avtalets ram ska kunna bevaka efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i de bägge länderna. Utskottet delar regeringens bedömning att EU:s möjligheter att föra en konstruktiv dialog med och inom MR-området kommer att stärkas genom frihandelsavtalet. Utskottet anser i likhet med regeringen att frihandelsavtalet utgör en viktig politisk signal om den stora vikt som EU och fäster vid öppna marknader och frihandel. Att verka för ekonomisk tillväxt och ökat välstånd genom en öppen handel utgör kärnan i den svenska handelspolitiken. Utskottet delar regeringens bedömning att avtalet bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen bör godkännas av . Utvecklingen i (MP) (MP) anför: konstaterar att det har hänt mycket i och att landet uppenbart är på rätt väg. har dock MR-försvarare, fackligt aktiva m.fl. det väldigt svårt att vara verksamma i landet. Säkerheten för människor är inte tillfredställande. Det är viktigt att inte okritiskt ta till sig den bild som den colombianska regeringen försöker förmedla. har fortfarande en lång väg att gå. anser att har ett gott rykte i för sitt långvariga utvecklingssamarbete för att stärka arbetet med mänskliga rättigheter, lämna stöd till fredsprocessen och agera utan egenintresse. Som påpekats i en reservation av i betänkande 2013/14:UU15 anser att som enskilt land bör kräva att parterna i de pågående colombianska fredssamtalen ska uppfylla sina skyldigheter att värna säkerheten och de mänskliga rättigheterna för befolkningen och agera för att EU och FN ställer motsvarande krav på parterna i den interna väpnade konflikten. konstaterar att fredsförhandlingar mellan den colombianska regeringen och Farcgerillan påbörjades . Den colombianska fredsprocessen är nu inne i ett känsligt skede. Stort hopp sätts till de pågående fredssamtalen i mellan regeringen och Farcgerillan, men någon uppgörelse är ännu inte i hamn. Havannaprocessen omfattar enbart Farcgerillan, vilket anser är ett problem i sig. Det talas dock om att förhandlingar kan påbörjas också med . har redan tidigare framfört att man anser att mer aktivt bör stötta fredsprocessen, bl.a. genom att erbjuda stöd till förhandlingar med andra grupper. anser också att det är viktigt att även beakta en fas när träder in i postkonfliktskedet och att då stödja övergången till ett fredligt samhälle, vilket kommer att ta . Frihandelsavtal mellan och /(V) (V) anför: Handel spelar en central roll för både ekonomi och den ekonomiska världsordningen. Genom utbyte av varor och tjänster skapas både arbetstillfällen och enorma vinster. Men handeln förs inte på rättvisa villkor, och de vinster som handeln skapar fördelas inte på ett rättvist sätt. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är en av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Handelspolitiken måste därför spela en central roll i den breda utvecklingspolitiken. För är arbetet för en solidarisk handelspolitik centralt. Vi vill bygga ett rättvist handelssystem som bidrar till att minska fattigdomen, ökad jämställdhet mellan män och kvinnor, en hållbar utveckling och ökat inflytande för Syd över sina naturtillgångar och resurser. För oss är handel inte ett mål utan ett medel. Men handel och handelsregler påverkar inte bara människors vardag i Syd. ekonomi är en liten handelsberoende ekonomi. Handelssystem som bygger på konkurrens med lägre löner, urholkad miljöhänsyn och nedrustat socialt ansvarstagande kommer därför att slå hårt även mot vårt land. När kapitalet agerar globalt måste även arbetet för de fackliga rättigheterna och en hållbar utveckling bedrivas globalt. Eftersom arbetet i WTO i stora delar lamslagits har en rad länder och regionala samarbetsorganisationer i stället valt att gå vidare med olika former av handelsavtal med regioner och enskilda stater. Denna utveckling är problematisk. Genom de regionala handelsavtalen splittras utvecklingsländerna, och det sker en betydande maktförskjutning från Syd till Nord vid förhandlingarna. med och är ett exempel på det växande antal bilaterala handelsavtal som EU ingår. Många av dagens handelsavtal är omdiskuterade och kritiserade av både många folkrörelser och länder i Syd för att de inte gynnar fattigdomsbekämpning och utveckling. Trots att handelspolitik borde vara samstämmig med den av beslutade Politik för global utveckling (PGU) ser vi tyvärr att så ofta inte är fallet. Vi lever inte i en rättvis världsordning. Resurser och makt är djupt ojämlikt fördelade mellan och inom länder. Möjligheterna att delta i det internationella ekonomiska utbytet och handla ser därför väldigt olika ut. En småbonde från och ett subventionerat industrijordbruk i EU konkurrerar inte på lika villkor på en global marknad. Fri handel innebär därför alltför ofta en frihet för den som har resurser och makt att exploatera och konkurrera ut dem som har mindre makt och resurser. anser att om handel ska kunna ske på rättvisa villkor måste man tvärtom låta fattiga länder få fördelar och större handlingsutrymme att själva utforma sin handelspolitik och avgöra när och i vilken grad näringar och marknader ska öppnas mot de transnationella bolagen. Fattiga länder måste få möjlighet att utveckla en handelspolitik som stöder landets egen utvecklingsstrategi. För är det en självklarhet att länder i , och ska ha samma möjligheter att göra sina ekonomiska vägval som vi har haft i . anser att det överordnande målet för svensk handelspolitik ska vara att handeln ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. med och har fått hård kritik av enskilda regeringar, men framför allt från sociala rörelser och det civila samhället i både och . Ursprungligen skulle avtalet omfatta hela Andinska gemenskapen. Men förhandlingarna med och har försenats på grund av deras kritik mot inriktningen på avtalen. I stället valde EU att splittra ett fungerande regionalt samarbete och gå vidare med förhandlingar med bara och . Tanken är att avtalen ska vila på tre ben: politisk dialog, utvecklingssamarbete och handel. Tyvärr har det dock visat sig att EU:s nya handelsstrategi (Global Europé: competing in the world) har fått större inflytande på förhandlingarna än EU:s samstämmighetspolicy har fått. Handelsstrategin slår bl.a. fast att handelspolitiken ska underlätta för europeiska företag att konkurrera på världsmarknaden och säkra tillgången till råvaror. Således tar EU i förhandlingarna mycket liten, eller ingen, hänsyn till fattiga människors behov. I stället ligger tyngdpunkten på att stärka europeiska storföretags intressen på bekostnad av länders handlingsutrymme att välja sin egen politik för att bekämpa hunger och fattigdom. har varit mycket kritiskt mot EU:s handelsavtal. Vi har precis som många röster i de berörda länderna sett att avtalen riskerar att försvåra möjligheterna att bekämpa fattigdom och öka riskerna för att småbönder ska slås ut och naturtillgångar exploateras på ett ohållbart sätt. Vi har också varit starkt kritiska mot att EU ingått avtal med eftersom de fackliga rättigheterna är starkt begränsade i och landet toppar den globala statistiken när det kommer till mord på fackliga aktivister. Förespråkarna för avtalen har pekat på att avtalen innehåller flera ben, bl.a. politisk dialog. När nu flera avtal är på plats anser att det är centralt att och EU använder den politiska dialog som avtalen ger möjlighet till för att lyfta frågor om fackliga rättigheter, ursprungsbefolkningens rättigheter och ett hållbart nyttjande av naturresurser. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:166 Frihandelsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan: godkänner frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och och , å andra sidan.