bet · H101NU10 · 2014-02-26 00:00:00 — Myndigheterna konstaterar att ställer miljökrav om vattenkvalitet och om bevarande av livsmiljöer och vilda djur och växer. ställer krav på främjande av energianvändning från förnybara energikällor. Vidare stimulerar elcertifikatssystemet utbyggnad av förnybar elproduktion, som leder till större inslag av oreglerbar energi, vilket ökar behovet av balans- och reglerkraft. För att uppnå olika mål menar myndigheterna att det behövs avvägningar, framför allt när det gäller åtgärder som berör vattenkraften. Detta eftersom de vattenkraftverk som tillför den största nyttan till energisystemet är de kraftverk som har den största påverkan på miljön. Projektet ska vara avslutat . I bedrivs forskning, utveckling och demonstration inom vågkraft. Av havsenergiteknikerna, såsom vågkraft och tidvattenkraft, är det endast vågkraft som bedöms kunna bidra till omställningen av det svenska energisystemet i någon större utsträckning. beviljades 2010 ett stöd på av för att anlägga en vågkraftsanläggning i havet utanför . Anläggningen väntas producera 25 GWh el ur havsvågornas rörelser. Det finns även möjlighet för vågkraftsprojekt att genom ansöka om stöd från EU-programmet . Programmet finansieras av intäkterna från försäljningen av 300 miljoner utsläppsrätter och ska användas för att finansiera storskaliga och marknadsnära demonstrationsprojekt inom bl.a. området förnybar energi. I det följande tar utskottet först ställning till ett motionsyrkande om vågkraft. Därefter behandlas ett motionsyrkande om den småskaliga vattenkraften och, avslutningsvis, motioner i övrigt om vattenkraft. Vågkraften har möjlighet att bli en viktig del i den framtida förnybara energiproduktionen. befinner sig dock vågkraften främst på ett forsknings- och utvecklingsstadium, där bl.a. är med och finansierar projekt. Vågkraften ingår, likt andra förnybara energikällor, i elcertifikatssystemet. Systemet innebär att de förnybara energikällorna konkurrerar med varandra och motiverar att den mest kostnadseffektiva förnybara elproduktionen byggs först. Utskottet konstaterar, likt det gjort tidigare då motsvarande förslag förelagts (bet. 2012/13:NU17), att vågkraften på olika sätt stöds i det befintliga systemet och anser således inte att bör vidta någon åtgärd med anledning av förslaget i motion 2013/14:N425 (S). Med detta avstyrker utskottet motionen i aktuell del. har goda förutsättningar för produktion av vattenkraft. Vidare har vattenkraften en viktig roll som reglerkraft i samband med utbyggnaden av främst vindkraften. När det gäller den småskaliga vattenkraften, som tas upp i motion 2013/14:N425 (S), vill utskottet i likhet med vad det i andra sammanhang gett uttryck för framhålla vikten av att ta till vara de möjligheter som finns att effektivisera befintliga vattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraft som ingår i elcertifikatssystemet, inklusive viss småskalig vattenkraft. Elcertifikatssystemet vilar bl.a. på den grundläggande principen att olika förnybara energikällor ska konkurrera med varandra så att den mest kostnadseffektiva elproduktionen byggs först. I detta sammanhang vill utskottet även betona att all eventuell utbyggnad av vattenkraften naturligtvis ska prövas enligt gällande lagar. Med det anförda avstyrks motion 2013/14:N425 (S) i berörd del. Utskottet anser att vattenkraften har en stor betydelse för svensk energiförsörjning och att den även kommer att ha en viktig roll för att ska kunna uppnå de mål om förnybar energi som satts upp. måste de uppsatta miljömålen beaktas och gällande regler för biologisk mångfald får inte åsidosättas i samband med utbyggnad av nya vattenkraftsanläggningar eller när befintliga anläggningar moderniseras. Som redovisats i det föregående pågår ett omfattande utredningsarbete som på olika sätt berör vattenkraftsproduktionens framtid. Utskottet ser inget skäl för att föregripa detta arbete. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:N417 (M) och 2013/14:N425 (S). Den sistnämnda motionen avstyrks i berörd del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som på olika sätt rör vindkraften. Utskottet hänvisar bl.a. till, vad gäller genomförandet av projekt av gemensamt intresse för havsbaserad vindkraft, att intresset hos andra medlemsstater verkar lågt för sådana projekt. Jämför reservationerna 15 (MP), 16 (V), 17 (S), 18 (MP, V) och 19 (SD). I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 22 anges att inom ramen för förnybartdirektivet ges EU:s medlemsstater möjlighet att samarbeta om förnybar energiproduktion, men att produktionen då måste vara i gång . Motionärerna efterfrågar därför ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt att utlysa en offentlig förfrågan där projektörer får anmäla sitt intresse för gemensamma projekt för förnybar elproduktion. Ett tillkännagivande om att regeringen ska se över förutsättningarna för en kraftfull utbyggnad av havsbaserad vindkraft föreslås i motion 2013/14:N244 av m.fl. (S). Några av fördelarna med den havsbaserade vindkraften är att den möjliggör större kraftverk och grupper, vilket ger mer och jämnare energiproduktion. För att få till stånd en rejäl tempohöjning för den havsbaserade vindkraftsutbyggnaden måste staten skapa de incitament som krävs som stöd för att stimulera och påskynda investeringar. Motionärerna anför i motion 2013/14:N218 av och (båda M) att elproduktion från olika energislag är bra och att vindkraften är en viktig ingrediens i den svenska elproduktionen, men att planeringsmålet på för vindkraften verkar överdimensionerat och att en helhetssyn vad gäller samhällsnyttan saknas. Därför bör en översyn av möjligheten till en utvärdering av samhällsnyttan och kostnaderna för vindkraftsutbyggnaden i göras (yrkande 1). Vidare anför motionärerna att det inte finns några exakta siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta skattebetalarna och inte heller vad den kostat . Regeringen bör därför se över möjligheten att redovisa dessa kostnader (yrkande 2). För att öka utbyggnaden av vindkraft är det centralt att öka den lokala acceptansen för vindkraftverk, anförs det i kommittémotion 2013/14:N206 av m.fl. (MP). För att uppnå detta föreslås att de närboende ska ha rätt att bli delägare genom att köpa andelar i vindkraftverket (yrkande 3). Den havsbaserade vindkraften kan bidra till att öka försörjningstrygghet när produktionen från befintliga kärnkraftverk ska ersättas, framförs det i motion 2013/14:N436 av m.fl. (MP). Motionärerna anser att regeringen bör tillsätta en utredning om möjligheterna att använda statlig upphandling för att skapa förutsättningar för havsbaserad vindkraft. Havsbaserad vindkraft har stor potential i , anförs i kommittémotion 2013/14:N222 av m.fl. (V). Motionärerna vill främja forskning om och utveckling av vindkraft till havs (yrkande 2). Vidare framför motionärerna att regeringen bör stimulera teknikutvecklingen inom havsbaserad vindkraft genom att ge myndigheter i uppdrag att upphandla el från havsbaserade vindkraftverk till fast pris utanför elcertifikatssystemet (yrkande 3). Vindkraftsproduktionen i uppgick till ca , vilket är en ökning med jämfört med . godkände regeringens förslag till nationell planeringsram för vindkraft. Enligt planeringsramen ska vindkraften ha en årlig produktionskapacitet på till 2020, varav på land och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Regeringens syn på vindkraft Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att vindkraften har en stor outnyttjad potential i , och regeringen bedömer att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som har satts upp inom ramen för elcertifikatssystemet. I budgetpropositionen (utg.omr. 21) anges att kommer en kontrollstation att genomföras med syftet att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans, kostnad och klimatpåverkan i förhållande till de beslutade målen om förnybar energi och energieffektivisering till 2020 samt kunskapsläget vad gäller klimatförändringarna. I enlighet med regleringsbrevet överlämnade för elcertifikatsystemet 2015 (ER 2014:04) till regeringen . Vidare ska och inför den aviserade kontrollstationen 2015 på uppdrag av regeringen presentera en rapport som analyserar möjligheterna att nå de av beslutade klimat- och energimålen till 2020. Förutom stöd genom elcertifikatssystemet för vindkraftsutbyggnaden ges stöd för teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. Vidare finns ett planeringsstöd riktat till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att stimulera planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att det är angeläget att fler vindkraftsprojektörer anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för olika vindkraftsetableringar. God lokal förankring kan öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen utifrån goda lokala förutsättningar. Inom programmet Vindval har och tagit fram rapporten på människors intressen (rapport 6497). Rapporten tar bl.a. upp metoder för att förankra projekt hos närboende, myndigheter och andra intressenter. Vindkraftsbranschen har även tagit fram en uppförandekod med rekommendationer för hur projektörer bör arbeta med kommunikation vid etablering av vindkraft. utredning om projekt av gemensamt intresse I förnybartdirektivet ges medlemsstaterna möjligheter att samarbeta för att nå EU:s mål för förnybar energi till 2020. Syftet är att genom att skapa en marknad för s.k. samarbetsmekanismer mellan medlemsstaterna kan EU:s mål nås till en lägre kostnad. I direktivet tas fyra typer av samarbetsmekanismer upp, varav gemensamma projekt mellan dels medlemsstaterna, dels medlemsstaterna och tredjeländer är två av mekanismerna. överlämnade en utredning till regeringen om praktiskt genomförande av gemensamma projekt för havsbaserad vindkraft. För att en havsbaserad vindkraftpark ska kunna bli ett gemensamt projekt måste den vara i produktion . I och med att det tar att detaljprojektera och uppföra en vindkraftpark till havs, måste ett slutligt avtal om samarbete om gemensamma projekt ha tecknats . Enligt myndigheten är det största hindret för att genomföra gemensamma projekt för havsbaserad vindkraft ett lågt intresse hos de andra medlemsstaterna för dessa projekt. I rapporten föreslår myndigheten även hur regeringen skulle kunna genomföra gemensamma projekt trots andra medlemsstaters låga intresse. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att intresset för att genomföra gemensamma projekt är svagt hos andra medlemsstater, men att det kan komma att ändras i takt med att 2020 närmar sig och prognoser ersätts med det verkliga utfallet. I det följande tar utskottet ställning till ett förslag om delägarskap i vindkraftverk. Därefter behandlas motioner om forskning om havsbaserad vindkraft och övrigt om vindkraft. Utskottet anser att det är viktigt att vindkraftsbolagen söker allmänhetens acceptans vid etableringar av nya vindkraftverk. Allmänhetens oro bör tas på allvar och för att förankra dessa nyetableringar förespråkar utskottet, i likhet med det och tar upp i den tidigare nämnda rapporten, att vindkraftsbolagen bjuder in till en öppen och konstruktiv dialog med de närboende. Vidare konstaterar utskottet att det finns möjlighet för dessa bolag att bjuda in närboende att bli delägare i vindkraftverk. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2013/14:N206 (MP) i berörd del. Forskning om havsbaserad vindkraft Utskottet instämmer i det som tas upp i motion 2013/14:N222 (V) om att den havsbaserade vindkraften har en stor potential. Utskottet anser dock inte att bör uppmana regeringen att vidta några åtgärder med anledning av motionen. Med detta avstyrks motion 2013/14:N222 (V) i aktuell del. Utskottet konstaterar att den landbaserade vindkraften ökar kraftigt. De stöd som finns för utbyggnaden av den förnybara energin ska vara så generella som möjligt och elcertifikatssystemet är det viktigaste styrmedlet. Elcertifikatssystemet säkerställer även att utbyggnaden sker på ett kostnadseffektivt sätt. När det gäller den havsbaserade vindkraften, som tas upp i motionerna 2013/14:N222 (V), 2013/14:N244 (S), 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N436 (MP) sker utbyggnaden inte i samma takt som den landbaserade vindkraften. Kostnaderna för drift och underhåll samt för att bygga havsbaserad vindkraft är högre än för landbaserad vindkraft. Mot denna bakgrund kan s.k. projekt av gemensamt intresse vara värdefulla. Som redogjorts för verkar dock intresset för sådana projekt vara lågt hos andra medlemsstater. Med anledning av vad som anförs i motion 2013/14:N218 (M) om en utvärdering av samhällsnyttan och kostnaderna för vindkraftsutbyggnaden i vill utskottet påminna om den kommande kontrollstationen 2015. Inom ramen för kontrollstation 2015 ska bl.a. den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader analyseras. Med hänvisning det anförda avstyrks motionerna 2013/14:N218 (M), 2013/14:N222 (V), 2013/14:N244 (S), 2013/14:N425 (S) och 2013/14:N436 (MP) i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om kommunala energibolags roll på energimarknaden avslås av . Utskottet anser att undantag från kommunallagens lokaliseringsprincip bör göras med stor återhållsamhet. Jämför reservation 20 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) anförs att de kommunala energibolagen spelar en viktig roll för konkurrensen och för utvecklingen av miljövänliga alternativ på både el- och energimarknaden. Dock leder bl.a. lokaliseringsprincipen i kommunallagen till hinder och begränsningar för hur dessa bolag får verka på marknaden. Motionärerna anser att regeringen bör se över möjligheten att åstadkomma en förändring i lagstiftningen och ge kommunala bolag möjlighet att verka på lika villkor med andra aktörer på energi-, el- och fjärrvärmemarknaderna (yrkande 38). I kommittémotion 2013/14:N213 av m.fl. (MP) framhålls att de kommunala energibolagen har spelat en viktig roll för att utveckla förnybar energiteknik. begränsas dessa bolags verksamhet av konkurrenslagen och kommunallagens bestämmelser om lokaliseringsprincipen. Mot bakgrund av miljö- och klimatutmaningen bör de kommunala energibolagen främjas, i stället för som motarbetas. Motionärerna anser att regeringen ska se över lagstiftningen så att de kommunala energibolagen kan agera på energimarknaden på samma villkor som andra energibolag. Utskottet behandlade (bet. 2012/13:NU12) en liknande motion, som de här aktuella yrkandena i motionerna 2013/14:N213 (MP) och 2013/14:N425 (S), om konkurrenssituationen för de kommunala energibolagen. Utskottet framförde att presenterat en rapport över marknaden för energitjänster som även belyser kommunernas roll. Utskottet ansåg inte att borde föregripa de överväganden som skedde inom om vilka eventuella åtgärder rapporten skulle leda till. Utskottet instämde även i det som anförts av statsrådet i en interpellationsdebatt (ip. 2011/12:387) om att undantag från den i sammanhanget ofta ifrågasatta lokaliseringsprincipen i kommunallagen bör göras med stor återhållsamhet, med tanke på dess grundläggande principiella värde för den kommunala verksamheten. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (S, MP och V). presenterade på uppdrag av regeringen rapporten konkurrenshinder på marknaden för energitjänster? (ER 2012:26). konstaterade att flera kommunalägda energibolag är kritiska till bestämmelserna i kommunallagen (1991:900) och konkurrenslagen (2008:579) som reglerar dessa bolags möjlighet att konkurrera fritt. Icke kommunalägda företag kan däremot uppfatta att de kommunalägda bolagen har fördelar på grund av sina huvudmän. Följden blir dock att ovissheten kring lagarnas tillämpning har en återhållande inverkan på marknaden, inte minst om det handlar om verksamheter som de kommunala bolagen skulle genomföra om de var säkra på att det var tillåtet, men som privata aktörer av en eller annan anledning inte vill genomföra. riktade (V) en interpellation till it- och energiminister på temat kommunala energibolag (ip. 2011/12:387). Interpellanten undrade vilka åtgärder statsrådet avsåg att vidta för att klargöra regelverket så att energibolag kan erbjuda energitjänster oavsett bolagets ägarform. Som nämnts ovan framförde statsrådet i interpellationsdebatten (ip. 2011/12:387) att regeringen anser att frågan om konkurrensen mellan privata och kommunala energibolag måste hanteras i ett helhetsperspektiv i fråga om åtgärder för att främja utvecklingen av energitjänstemarknaden. Vidare redovisade statsrådet att det som sätter gränserna för kommunernas verksamhet bör grundas på lokaliseringsprincipen i kommunallagen. Undantag från denna lokaliseringsprincip bör göras med väldigt stor återhållsamhet, med tanke på dess grundläggande principiella värde för den kommunala verksamheten. Nya lagstiftade förslag om undantag från lokaliseringsprincipen måste bygga på en branschanalys där man ser om det föreligger ett marknadsmisslyckande, om det är så att de privata alternativen helt saknas eller om det kan vara motiverat att det offentliga ingriper för att förbättra marknadens funktionssätt. Enligt uppgift från kommer frågan om de kommunala energibolagens situation på energitjänstemarknaden att beröras i den kommande propositionen om genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet. I motionerna 2013/14:N213 (MP) och 2013/14:N425 (S) förespråkas en förändring i lagstiftningen som ger kommunala energibolag möjlighet att verka på samma villkor som andra aktörer på marknaden. Utskottet avstyrkte en liknande motion (bet. 2012/13:NU12), bl.a. med hänvisning till att undantag från lokaliseringsprincipen i kommunallagen bör göras med stor återhållsamhet. Detta med tanke på dess grundläggande principiella värde för den kommunala verksamheten. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Med hänvisning till det sagda avstyrks motionerna 2013/14:N213 (MP) och 2013/14:N425 (S). Den sistnämnda motionen avstryks i berörd del. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden som bl.a. rör energiforskning, fjärrvärme och naturgas Jämför reservation 21 (S). I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) framhålls att regeringens remitterade förslag till förordning om fastställande av intäktsram enligt naturgaslagen innebär ett metodbyte för hur fastställandet av en ny intäktsram för naturgas ska gå till. Enligt motionärerna är det ett problem att metoden inte ger skälig avkastning på gjorda investeringar i det svenska gasnätet, och regeringen bör därför konsekvensutreda den nya beräkningsmetoden innan förordningen träder i kraft (yrkande 31). I motion 2013/14:N261 av och (båda S) framhålls att all svensk energi kan komma från förnybara energikällor, vilket förutsätter satsningar på att utveckla alternativa energislag. Motionärerna anser att utvecklingen går för långsamt och att stödet till forskning och utveckling i högre grad måste fokuseras på utveckling och kommersialisering av nya tekniker och bränslen som är samhällsekonomiskt lönsamma och kan ge tydliga minskningar av växthusgaser. Det är angeläget att staten arbetar för en snabb omställning av förbrukningen av fossila bränslen för att minska miljöbelastningen och skapa positiva alternativ, sägs det i motion 2013/14:N294 av och (båda S). För att stärka utvecklingen inom energiområdet på lokal och regional nivå borde regeringen stimulera tillkomsten av regionala energi- och miljöföretag och verka för biogastillverkning i regioner. skulle kunna vara ett pilotlän för att pröva ny teknik i omställningen till ett hållbart samhälle. I motion 2013/14:N230 av (M) framhålls att kärnkraften endast används för elproduktion och att större delen av energin i uranet blir till spillvärme som försvinner ut i havet. Motionären anser att förbudet mot att nyttja spillvärme från kärnkraft bör hävas. Vidare anförs att spillvärmen från kärnkraftverken borde tas till vara och användas till fjärrvärme för bostadsuppvärmning. Ett tillkännagivande om att bygga en ny forsknings- och skolreaktor vid föreslås i motion 2013/14:N231 av (M). I motion 2012/13:C244 av (MP) yrkande 2 efterfrågas ett tillkännagivande om behovet av ett ökat systemtänkande för att effektivare kunna nyttja överskottsvärme och överskottsel. Motionären pekar bl.a. på att ett växande bestånd av lågenergihus eller passivhus kommer att generera överskott av såväl värme som kyla och att regeringen därför bör återkomma med förslag på hur man kan utveckla regelverk och styrmedel så att överskottsenergier nyttjas mer effektivt. Regeringen beslutade om förordning (2014:35) om fastställande av intäktsram på naturgasområdet. Den tillsynsmodell som beslutats sätter ett tak för vilka avgifter naturgasföretagen sammantaget kan ta ut av sina kunder. Regeringens syfte är att säkerställa att konsumenterna får betala skäliga avgifter, som regleringen ska bidra till långsiktig leverenssäkerhet och göra det möjligt för naturgasföretagen att genomföra nödvändiga investeringar. Bakgrunden till förordningen är de ändringar i naturgaslagen (2005:403) som trädde i kraft . Ändringarna innebär att ska fastställa de samlade intäkterna som ett naturgasföretag högst får uppbära från överföring, lagring och förgasning av naturgas. Enligt vad som anfördes i propositionen Naturgasfrågor, som utskottet behandlade (prop. 2012/13:85, bet. 2012/13:NU16), behöver regleringen kompletteras med mer detaljerade bestämmelser i förordning och myndighetsföreskrifter. Förslaget till förordning remissbehandlades . ställde (S) en skriftlig fråga till statsrådet om förordningen om fastställande av intäktsram enligt naturgaslagen (fr. 2013/14:87). Frågeställaren menade att förslaget saknar en komplett konsekvensanalys och undrade vilka åtgärder statsrådet avsåg att vidta för att en sådan konsekvensanalys skulle komma att ligga till grund för kommande beslut. Statsrådet svarade på frågan och påpekade att regeringen remitterat förordningsförslaget . Remissinstanserna lämnade såväl positiva som negativa synpunkter på förslaget. Vidare bereddes även några av remissinstanserna tillfälle att både muntligen och skriftligen utveckla sina synpunkter. Statsrådets bedömning var att det samlade material som inkommit hade möjliggjort för regeringen att säkerställa den konsekvensutredning som krävts i detta regeringsärende. behandlade regeringens proposition om forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6). I propositionen angav regeringen riktlinjerna för de fortsatta insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet för perioden –2016. Regeringen föreslog att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att insatserna inriktas så att de kan bidra till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen samt syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Förslaget innehöll även ett antal konkreta mål samt fem prioriterade områden för de kommande fyra åren: att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta att forma ett kraftsystem som klarar att ta emot alltmer förnybar elproduktion ökad energieffektivitet i bebyggelsen ökad användning av bioenergi energieffektivisering i industrin. Avvikande uppfattningar redovisades i fyra reservationer (MP, V), (S, MP, V), (SD) och (V). Dessutom redovisades en avvikande uppfattning i en motivreservation (S). Regeringen har aviserat att propositionen Ändringar i fjärrvärmelagen kommer att lämnas till . Propositionen syftar till att ge ökade möjligheter för tillträde till fjärrvärmenäten, vilket bl.a. kan leda till fler anslutningar och att spillvärme bättre tas om hand. Vad gäller motion 2013/14:N230 (M) konstaterades i bet.