bet · H101NU15 · 2014-04-01 00:00:00 — 2013/14:N288 av m.fl. (M) yrkande 1, 2013/14:N314 av (M) och 2013/14:N347 av m.fl. (S). Immateriella rättigheter spelar en stor roll för att ett företag ska kunna dra kommersiell nytta av det intellektuella värde som har skapats i företaget. Att innovativa företag, forskargrupper och uppfinnare kan värna sina rättigheter är viktigt för att immateriella tillgångar ska kunna nyttiggöras på marknaden. måste rättighetsinnehavarna ha rimliga förutsättningar att försvara sina rättigheter och på förhand bedöma möjligheterna att lyckas med detta. I jämförelse med stora globala företag har små och medelstora företag och enskilda forskare eller forskargrupper begränsade möjligheter att försvara sig mot patentintrång. Många av företagen är beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att värna sina patent mot patentintrång. Till följd av de problem som detta föranleder avstår många små och medelstora företag från att försöka värna sina rättigheter. I likhet med vad som sägs i motionerna 2013/14:N423 (S) och 2013/14:N209 (MP) anser vi därför att regeringen bör se över möjligheterna att få till stånd ett bättre fungerande patentskydd och återkomma till med förslag för att stärka uppfinnares, innovatörers och små och medelstora företags möjligheter att skydda sina patent. Detta bör ge regeringen till känna. Liknande tankar framförs även i motionerna 2013/14:N347 (S) och 2013/14:Ub570 (S) som i de delar som sammanfaller med vad som anförts får anses tillgodosedda och därför kan avslås av . Därmed tillstyrks motionerna 2013/14:N209 (MP) och 2013/14:N423 (S) i de här berörda delarna. Övriga motioner som behandlas detta avsnitt avstyrks i aktuella delar. Övrigt om patenträttsliga frågor, punkt 3 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkandena 41 och 42 samt 2013/14:N288 av m.fl. (M) yrkande 2, 2013/14:N400 av Finn (M) och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 40. Jag anser att det i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N441 (MP) är viktigt att förbättra förutsättningarna för att underlätta forskning och innovation. Ett sådant tydligt exempel är att verktyg för identifiering av patent kopplade till en uppfinning eller ett forskningsområde bör utvecklas. Detta är nödvändigt för att underlätta och inte blockera forskning och innovation. Dessutom kan sådana verktyg förbättra möjligheten för såväl små och medelstora företag som offentliga institutioner att aktivt delta i innovation och i att utveckla uppfinningar. Jag menar att dessa verktyg måste utvecklas på både nationell nivå och EU-nivå. Förutsättningarna för forskning och innovation kan även förbättras genom att möjliggöra ett utbyte av patenterade vetenskapliga data. Därför bör så som anförs i den nämnda motionen ett inrättande av patentpooler som beviljar icke-exklusiva licenser uppmuntras. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N441 (MP) i de här berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Upphovsrättsliga frågor, punkt 4 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 31–38 samt 2013/14:N283 av (M). Den digitala tekniken och internet spelar en allt viktigare roll i dagens samhälle. Den tekniska utvecklingen har gett oss oanade möjligheter att sprida kultur och har demokratiserat möjligheterna att skapa kultur. Skillnaden mellan å ena sidan tillverkare, kreatörer och författare och å andra sidan konsumenter är inte längre lika skarp utan alla är potentiella skapare. För att ytterligare öka möjligheterna att sprida och skapa kultur menar vi i likhet med vad som framförs i motion 2013/14:N441 (MP) att vägen mellan producenterna och konsumenterna bör göras kortare och att antalet mellanhänder bör minska. Det är tydligt att upphovsrätten måste reformeras och anpassas till dagens tekniska verklighet och för att möjliggöra en bredare spridning av information och kultur via internet. Exempelvis bör tillträdestjänster (t.ex. streaming) och onlineprodukter som är tillgängliga i ett europeiskt land även vara tillgängliga i de andra europeiska länderna. Som anförs i den ovan nämnda motionen är en alltmer restriktiv upphovsrättslagstiftning och praxis ett stort hinder för musiker, filmskapare och andra konstnärer som vill skapa nya verk genom att återanvända delar av befintliga verk. Det bör finnas en rätt att remixa för åtminstone icke-kommersiellt bruk. Upphovsrättslagstiftningen bör därför innehålla någon form av s.k. fair use-klausuler som är nödvändiga för att tillåta satir och kritik, men också för sampling och remixkultur. I likhet med vad som framförs i 2013/14:N441 (MP) kan vi konstatera att den upphovsrättsliga skyddstiden numera uppgår till efter upphovsmannens död. Detta är enligt vår mening en oproportionerligt som inte tjänar sitt syfte. Skyddstiden ska syfta till att hjälpa kreatörer att skapa och leva av sitt arbete och skyddstiden bör därför förkortas. För att genomgripande modernisera upphovsrätten anser vi med instämmande i vad som sägs i motionen att en särskild kommission bör tillsättas för detta ändamål. Vi vill vidare garantera allas tillgång till information, kunskap och kultur. Vi vill främja samarbete snarare än konkurrens, främja innovation och skapande snarare än kväva dem och möjliggöra en ömsesidig korsbefruktning mellan den vetenskapliga världen, det organiserade civila samhället och medborgarna. En viktig grund för detta är exempelvis att publikationer från regeringen och andra offentliga institutioner inte ska vara upphovsrättsskyddade utan systematiskt tillgängliga för allmänheten. bör därför öppna sina arkiv för allmänheten och börja släppa egna produktioner som s.k. creative commons. I likhet med vad som framförs i motion 2013/14:N441 (MP) bör därför lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ändras för att detta ska vara möjligt. Öppna standarder är också en viktig grund för innovation. Digitala bibliotek och andra institutioner som syftar till att göra information och handlingar tillgängliga för allmänheten bör använda öppna format och öppna standarder. Vi anser vidare att regeringen bör utreda möjligheten till fri öppen tillgång och återanvändning av data som produceras eller samlas in av eller via finansieringen av statliga myndigheter och offentliga institutioner (så länge det inte inskränker skyddet för privatlivet och personuppgiftsskyddet). Vad vi anfört ovan bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N441 (MP) i de här berörda delarna. Motion 2013/14:N283 (M) avstyrks. Litterära och konstnärliga verk, punkt 5 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna 2013/14:N211 av m.fl. (MP) och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 39. Den digitala miljön sägs utgöra ett större hot mot upphovsmannen än tryckta medier. Detta får inte användas som ett argument mot att tillåta en kritisk granskning av offentliggjorda verk. Kritisk granskning borde enligt min mening vara en självklarhet i alla typer av medium. Dessutom borde bildanalyser få innehålla just bilder för att läsaren ska få skaffa sig en egen uppfattning om den kritik som framförs. Det ska inte spela någon roll om publicering sker i tryckta medier eller på internet. Tyvärr förhåller det sig så som påpekas i motionerna 2013/14:N211 (MP) och 2013/14:N441 (MP) att kritisk granskning av bilder är tillåten i tryckta medier, men inte i digital form. Detta följer av 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Paragrafen hindrar publicering av bilder i samband med kritisk text, däremot tillåter tidigare paragraf framställning av kritik när det kommer till att citera offentliggjorda verk i digital form. Både uppdelningen av tryckta och digitala medier och uppdelningen av bilder och text är olycklig och jag anser att en förändring måste till. Anledningen till lydelsen i 23 § första stycket 2 om att inte kunna återge verk i kritisk text har sitt ursprung i en – enligt min mening – feltolkning av det s.k. Infosocdirektivet. Regeringen bör därför ändra sin tolkning av direktivet och tillåta återgivning av konstverk i anslutning till kritiska texter även i digital form på precis samma sätt som det tillåts för citat ur offentliga verk. Regeringen bör även återkomma till med förslag om att 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ska ändras genom att bisatsen dock inte i digital form stryks. Vad jag anfört ovan bör ge regeringen tillkänna. Därmed tillstyrks delvis motionerna 2013/14:N211 (MP) och 2013/14:N441 (MP) i de här berörda delarna. Övriga immaterialrättsliga frågor, punkt 6 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkandena 7, 8 och 11 samt 2013/14:N228 av (M), 2013/14:N270 av (M), 2013/14:N306 av m.fl. (S), 2013/14:N318 av (SD), 2013/14:N326 av (M) och 2013/14:N390 av (M). Vi anser i likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N441 (MP) att icke-kommersiellt bruk av upphovsrättsskyddat material ska vara avkriminaliserat på EU-nivå och att på området bör omförhandlas. Om dagens förbud mot fildelning ska upprätthållas och bli framgångsrikt krävs en ökad övervakning av individers beteende på internet. Det tror vi är mycket skadligt. Vi tycker inte att den personliga integriteten och rätten till privatliv ska behöva stryka på foten på grund av kortsiktiga ekonomiska vinstintressen. I stället för kriminalisering av privat icke-kommersiell småskalig fildelning av upphovsrättsskyddade verk bör fokus ligga på åtal av brott mot upphovsrätten som begås av personer och företag som faktiskt tjänar pengar på fildelning och som inte ger ersättning till upphovsmän och konstnärer. Den s.k. Ipredlagen trädde i kraft i . Ipredlagen har inte lett till minskad fildelning och inte heller till attitydförändringar gällande fildelning. Den har inte heller gjort att artister och kreatörer har fått mer betalt. Vi menar att lagen i stället försvårar brottsbekämpningen och sätter rättssäkerheten ur spel. Förut utreddes upphovsrättsbrott av polisen som i sin tur vände sig till domstol. har i stället upphovsrättsinnehavare getts rätten att vända sig direkt till domstol med information om upphovsrättsbrott för att kräva ut personuppgifter (knutna till en specifik ip-adress). Detta informationsföreläggande åtföljs av en sekretess i en månad, då den som uppgifterna gäller ska få information om detta tidigast en månad och senast efter att detta skedde. Med stöd av denna sekretessmånad har upphovsrättsinnehavarna möjlighet att med abonnentuppgiften återigen vända sig till domstol och begära intrångsundersökning, närmast att likna vid privat husrannsakan, vilket var regeringens egen beskrivning av förslaget. Genom detta har flera steg tagits som underlättar för upphovsrättsinnehavare att själva driva rättsprocesser, vilket i praktiken ersätter den roll som polis och åklagare tidigare haft i upphovsrättsmål. Vi är motståndare till att användares kontoinformation lämnas ut till privata företag, vilket är konsekvensen av Ipredlagen. Vi anser att regeringen bör verka för att Ipredlagen ska rivas upp eller omförhandlas. Vad som anförts bör ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N441 (MP) i de här berörda delarna. Övriga motioner i avsnittet avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:53 Nationella patent på engelska: antar regeringens förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837). Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Ub570 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om patentskydd. 2013/14:N209 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka möjligheten för uppfinnare, innovatörer och små och medelstora företag att skydda sina patent. 2013/14:N211 av m.fl. (MP): beslutar att i 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk stryka bisatsen dock inte i digital form. 2013/14:N228 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av lagen om privatkopieringsersättning. 2013/14:N250 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en strategi för skydd av svenska patent och innovationer. 2013/14:N268 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av handläggningstiderna hos . 2013/14:N270 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om stärkt immaterialrätt. 2013/14:N283 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ip-ombud. 2013/14:N288 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en genomgång av i vilken omfattning som svenska patent blir föremål för intrång i andra länder samt vissa näraliggande frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade möjligheter att väcka åtal för patentintrång. 2013/14:N306 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av översyn av upphovsrättslagen (1960:729). 2013/14:N314 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att möjligheterna till särskilt stöd för enskilda innovatörer, i fråga om patentskydd, bör ses över. 2013/14:N318 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbeta inom EU för att riva upp lagstiftningen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. 2013/14:N326 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjlighet till översyn av privatkopieringsersättning och privatkopieringsavgift. 2013/14:N347 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över behovet att stödja små och medelstora företag vid patenttvister. 2013/14:N390 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att stärka varumärkesrätten och värna marknadsrätten. 2013/14:N400 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av omfattningen av det rättsliga skydd som finns för patenterbarhet av biotekniska uppfinningar. 2013/14:N423 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten till ett bättre fungerande patentskydd. 2013/14:N441 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avkriminalisera fildelning mellan privatpersoner för icke-kommersiellt bruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att omförhandla det EU-direktiv som kräver kriminalisering av fildelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den s.k. Ipredlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en ändring av 9 § andra stycket lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att punkterna 1. kartor och 2. alster av bildkonst stryks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om öppna standarder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten till fri öppen tillgång och återanvändning av data som produceras eller samlas in av eller via finansieringen av statliga myndigheter och offentliga institutioner (så länge det inte inskränker skyddet för privatlivet och personuppgiftsskyddet). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att minska den upphovsrättsliga skyddstiden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motion om att regeringen bör verka för att tillträdestjänster (t.ex. streaming) och onlineprodukter som är tillgängliga i ett europeiskt land bör vara tillgängliga i de andra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en kommission för att modernisera upphovsrättslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att upphovsrättslagstiftningen bör innehålla någon form av fair use-klausuler, som är nödvändiga för att tillåta satir och kritik men också för sampling och remixkultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en särskild förhandlingsordning i upphovsrättslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utökad rätt till rättshjälp för vissa småföretagare i rättsliga angelägenheter som berörs i motionen och propositionen. beslutar om ändring av 23 § första stycket 2 lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk genom att bisatsen dock inte i digital form stryks. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att mjukvarupatent avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla verktyg som underlättar identifiering av patent kopplade till en uppfinning eller ett forskningsområde. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppmuntra inrättandet av patentpooler som beviljar icke-exklusiva licenser i syfte att möjliggöra utbyte av patenterade vetenskapliga data. ska vi behandla betänkandet om nationella patent på engelska, som är den stora frågan i betänkandet, men också några andra frågor från den allmänna motionstiden som rör patenträtten.Låt mig inledningsvis säga att vi delar regeringens bedömning när det gäller de flesta frågorna i betänkandet men att vi har en reservation gemensam med och som jag här och yrkar bifall till. Jag ska strax återkomma till den.Förslaget att göra det möjligt att nationella patentansökningar kan inlämnas och beviljas på engelska är en förenkling som är välkommen från stora delar av näringslivet och som också har efterlysts av till exempel . Förslaget innebär att de sökandes kostnader för att ansöka om ett svenskt patent blir lägre genom att översättningskostnaderna begränsas. Det är en kostnad som inte alls är obetydlig för framför allt forskningsintensiva företag som har engelska som arbetsspråk och för företag som tänker söka patent i flera länder. Detta förslag har alltså vårt fulla stöd.Herr talman! Vi står också bakom utskottsmajoritetens förslag till beslut kring frågorna i punkterna 3, 4, 5 och 6 i betänkandet. Det handlar om övriga patenträttsliga och upphovsrättsliga frågor, om litterära och konstnärliga verk och om vissa immaterialrättsliga frågor.Däremot, herr talman, delar vi inte utskottsmajoritetens uppfattning när det handlar om patentskyddet, som behandlas i punkt 2 i betänkandet, och det är på denna punkt vi har en gemensam reservation med och som jag alltså yrkade bifall till inledningsvis.Vår uppfattning är att regeringen bör återkomma till med förslag för att stärka uppfinnares, innovatörers och företags möjligheter att skydda sina patent. Det är särskilt viktigt för de små och medelstora företagen och för de enskilda forskare och forskargrupper som jämfört med stora globala företag har begränsade möjligheter att skydda sig mot patentintrång och försvara sina rättigheter. En konsekvens av detta är tyvärr att alltför många avstår från att skydda sig, vilket jag tror att vi alla tycker är mycket olyckligt.Herr talman! Vi är väl medvetna om komplexiteten i frågan om hur ett bättre patentskydd kan skapas. har dock alltför stort fokus legat på möjligheten att skapa en statlig försäkringslösning, en lösning som skulle bli mycket kostsam för staten. Däremot borde det rimligen finnas möjligheter att se över om det går att utveckla stödet inom det juridiska området, liksom att ytterligare analysera behovet av kompetensutveckling, finansieringslösningar och rådgivning.Regeringen har faktiskt här lämnat ett uppdrag till och . Det är bra, men jag tror ändå att ett tillkännagivande till regeringen på den här punkten är angeläget. Bakgrunden till det är att vi fullt och fast delar regeringens uppfattning att "immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap".Av det skälet tycker vi att det är viktigt att göra detta tillkännagivande. Det vi ska debattera är patent på engelska - propositionen och det betänkande som utskottet har presterat. Jag ska börja med att läsa ett stycke ur vårpropositionen. Det står så här på s. 66:"Små och medelstora företags affärsstrategiska hantering av immateriella tillgångar bör stärkas. Utredningen enhetligt patentskydd i EU och en ny patentlag ska lämna förslag till en ny patentlag (dir. 2012:99). För att ytterligare förenkla för företagen föreslår regeringen i propositionen Nationella patent på engelska (prop. 2013/14:53) att nationella patentansökningar ska kunna behandlas och beviljas på engelska. Därmed blir översättningskostnaderna i samband med patentansökningar lägre, vilket främjar forskningsintensiva svenska företag med engelska som arbetsspråk. "delar den uppfattningen och tycker att det är bra att detta kommer. Men i betänkandet tas även andra delar upp, bland annat punkt 2, Patentskydd, som gick igenom på ett bra sätt, så jag kan därför vara kortfattad.Det är av avgörande betydelse att forskare, företagare och uppfinnare kan skydda sina rättigheter mot intrång från andra. Den möjligheten ser väldigt olika ut beroende på bland annat storlek på företag. Framför allt har små och medelstora företag och enskilda uppfinnare svårigheter att värna sina rättigheter mot patentintrång. För många är det en fråga om tid, alltså utdragna rättsprocesser, och kostnader för dessa. Därmed söker man i många fall inte patent.Det är mot bakgrund av det och vad regeringen skriver i vårpropositionen som regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag på hur uppfinnare och små och medelstora företag kan ges bättre patentskydd än i dag.Det finns beskrivet i reservation 1 under punkt 2 som jag står bakom. Jag står bakom övriga reservationer från men yrkar alltså bifall bara till reservation 1. Jag tänkte inleda med att konstatera att mina kolleger har haft vänligheten att sätta upp mig för ett anförande i den här debatten. Jag kan lugna herr talmannen och närvarande ledamöter med att jag inte kommer att ta alla dessa minuter till förfogande.Vi debatterar regeringens proposition Nationella patent på engelska. För enkelhetens skull för vi dock debatten på svenska. När det gäller själva propositionen har inga motioner väckts, men i betänkandet behandlas även 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom området för immaterialrätt.Jag vill, herr talman, inleda med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna.En välfungerande patentprocess lägger grunden för ett innovativt . Patentansökningarna till , , minskade förvisso under senare halvan av i absoluta tal. I mitt eget hemlän, , har dock ansökningarna ökat , och enligt en som visar vilka städer i världen som har flest antal patent per capita placerar sig min hemstad som nummer fyra.Häromåret antog regeringen en nationell innovationsstrategi för att skapa bästa möjliga innovationsklimat med sikte på 2020. Patenträtten utgör en mycket viktig del i detta.