bet · H101UbU22 · 2014-06-10 00:00:00 — Därför måste vi ställa krav som gör det möjligt för oss att inte bara säga det, inte bara skriva det i en skollag utan också i praktisk handling se till att det blir så.Det är heller inte ovanligt att vi får rapporter om de företag som driver fristående skolor, och som uteslutande lever på skattemedel. Det är så i skolan , och ska också vara så, att man inte får ta ut avgifter av föräldrar eller elever. Det handlar om att de företagen gör sitt yttersta för att slippa betala skatt i genom orimliga räntesnurror och att förlägga en del av sin organisation i så kallade skatteparadis. Det måste bli slut med det.Det är dags för ordning och reda i vårt skolsystem. Skolan ska inte vara en marknad. Skolan ska inte vara en lekplats för den riskkapitalist som vill förränta sitt kapital. Skolan har en enda och mycket viktig uppgift. Det är att se till att alla barn och ungdomar i vårt land får den utbildning de har rätt till.Fru talman! Det är därför glädjande att vi har lyckats komma överens på några punkter. Vi har kunnat komma överens om att det måste vara en betydligt hårdare kontroll av vilka som får starta fristående skolor, en betydligt hårdare kontroll av vad våra pengar används till och att vi kan följa vad skolpengarna går till på varje enhet.Det är glädjande att vi kan vara överens om att riskkapitalbolagen inte har någonting att göra i vårt skolsystem och att vi kan ställa krav på att det är en långsiktig ägare. Det är också glädjande att vi har kunnat komma överens om att dagens system med konkurrens inte är så bra och att vi skulle behöva mer av samarbete.Fru talman! Det som är mindre glädjande är att ingenting av detta märks i den proposition som regeringen lägger fram till . Av den uppgörelse som vi kom överens om - Socialdemokraterna, och de fyra borgerliga partierna - går man nu fram bara med några smärre frågor. De stora tunga frågorna skjuter man i stället framför sig i utredningar som i allra högsta grad lever ett osäkert liv.Fru talman! Jag är väldigt glad att har omvärderat sin politik. Man har till och med bett om ursäkt för sin roll i att se till att vårt skolsystem har kommit dit det har kommit. Det drabbar elever och föräldrar och elevernas rätt till en bra utbildning.Min fråga till de fyra borgerliga partierna är: När tänker ni be om ursäkt för att ni har sett till att vårt skolsystem är där det är? När tänker ni be de elever och föräldrar som drabbas av världens mest marknadsliberala system om ursäkt för att vi är där vi är? Det är klädsam, och jag välkomnar verkligen att omvärderat sin hållning. När ska de borgerliga omvärdera och förändra sin hållning?Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr 2 som behandlas i betänkandet. Det gäller en av de punkter där jag tror att vi skulle behöva se förändringar för att se till att kunna garantera att det inte bara startas skolor, att man inte bara som förälder och elev har rätt att välja skola utan också att eleven ska kunna fortsätta på den skola som man väljer.Det handlar om att vi vill förändra systemet. Vi vill se till att försäkra oss om att de pengar som vi satsar på skolan verkligen går till det. Vi vill ha mer av samarbete och samverkan i vårt skolsystem så att man kan ställa ett krav på den huvudman som vill starta skola i en kommun att den har ett samarbetsavtal innan Skolinspektionen beviljar tillstånd.Den etableringsfrihet som i praktiken har rått har lett till en situation där det har startats väldigt många skolor. De kommuner som alltid har ansvaret har inte haft något större inflytande över hur man organiserar skolorna. Resultatet har vi sett i till exempel JB-konkursen. Man kan som elev få höra från till en annan att man inte har någon skola att gå i till hösten.Därför föreslår vi socialdemokrater att det ska kunna vara fortsatt möjligt att kunna starta fristående skolor . Men det ska finnas ganska hårda krav på vilka det är som startar skolor, att det är långsiktiga ägare och att de pengar som vi satsar och investerar i elevernas utbildning också går till det.Vi kan ställa krav på att det finns lärare anställda i skolan men också att den som startar en skola har ett samarbetsavtal med den kommun där den startar. I det samarbetsavtalet ska man kunna komma överens om vad som händer om huvudmannen i fråga inte vill eller kan driva skolan vidare. Man ska komma överens om var skolan ska förläggas så att den inte bidrar till ökad segregation, som vi också sett som en effekt av systemet.Tyvärr har vi inte kunnat komma överens om detta med regeringens fyra partier. Tyvärr har de en fortsatt övertro på marknadsmekanismer och tror att det är konkurrensen som kommer att frälsa skolan fastän vi har prövat detta och det inte fungerar. Vi tror mer på samverkan.Det är därför vi menar på att det inte räcker med att skriva att man ska ha samråd med kommunen där man ska starta. Vad betyder det egentligen? Det betyder att man måste gå dit och prata, men det finns inga förpliktelser eller skyldigheter. Det blir i praktiken en till intet förpliktande fikastund. Framför allt kommer det inte att förbättra situationen för elever och föräldrar att kunna förutse hur det ska gå med barnens skola.Det är därför jag yrkar bifall till reservation nr 2. Med ett sådant avtal skulle det i praktiken vara så att vi tar bort den fria etableringsrätten. Det skulle bli mycket mer stabilt och mycket lättare att kunna organisera och förutsäga hur det ska gå i vårt skolsystem. Det är därför viktigt att vi kommer att genomföra det.Om vi inte får göra det i denna riksdag kommer Socialdemokraterna att driva detta i den kommande valrörelsen. Jag tror att svenska folket, föräldrar och elever har fått nog av detta marknadsexperiment. Det är dags att vi tar ett gemensamt tag och ett gemensamt ansvar för den svenska skolan. Då är krav på samarbetsavtal i allra högsta grad rimligt.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att en del av de steg som tas med propositionen är bra. Men det är ganska små steg. Jag förutsätter att de partier som ingick i överenskommelsen tar den på samma allvar som vi socialdemokrater gör och att de tunga förslag som finns i överenskommelsen nu tas fram i form av propositioner. Jag förutsätter att man inte bara skjuter det hela framför sig i form av utredningar och att de uppenbara åsiktsskillnader som finns i den borgerliga alliansen förhindrar att man kommer fram med förslag som i praktiken förbjuder riskkapitalbolag att verka i skolan. Jag förutsätter att man kommer fram med förslag som öppnar upp skolan så att vi som föräldrar, medier och medborgare kan följa vad som händer med de pengar som vi satsar på skolan och på elevernas utbildning. Jag förutsätter att det inte fortsätter som , då pengarna hamnar på avvägar i skatteparadis.Jag förutsätter att vi med rak rygg och utan tvekan ska kunna säga till landets elever att det inte bara handlar om skolplikt och rätt att välja skola, utan att de också har rätt att få gå i en skola som håller hög kvalitet och där man inte bara kan börja utan också avsluta sin skolgång. Den skyldigheten har vi.I dag är det inte så. Det är därför Socialdemokraterna nu lägger fram en rad förslag för att förändra systemet. Vi säger ja till valfrihet, och vi säger ja till mångfald. Men vi vill förändra systemet så att vi också gemensamt kan garantera alla barn i vårt land en bra skolgång oavsett vilken skola deras föräldrar väljer. Den nu aktuella propositionen handlar om en del av det regelverk för fristående skolor som behöver uppdateras.Flera viktiga frågor har hänskjutits till den pågående , bland annat frågan om syftet med verksamheten och möjligheten att ha som huvudregel att ekonomiskt överskott ska återinvesteras i verksamheten. Jag menar att dessa delar är viktiga för att skapa ett långsiktigt, fungerande regelverk för fristående skolor i och därmed återupprätta förtroendet för skolväsendet som helhet. Det är därför vi vill fortsätta att tala om de här frågorna.Fru talman! Skolvalet är ett av de viktigaste val vi gör som unga. Det är i skolan vi träffar en del av våra vänner, och det är där vi formas som individer och finner intressen som kommer att följa med oss under resten av livet.Därför har alltid värnat om en mångfald av aktörer och pedagogiska inriktningar i skolan. Vi tror på en pedagogisk mångfald, och vill att de som bedriver skola ska göra det av passion för utbildningsuppdraget. I det fyller friskolorna i en viktig roll.I olika delar av finns fristående skolor där vinstintresset går före intresset av att ge våra barn och ungdomar en god skolgång. I stället för öppna dörrar och en god undervisning har tusentals elever ibland mötts av besked om att skolan de valt har gått i konkurs. Vi har sett exempel på skolor där pengar som skulle gå till elevernas skolgång i stället har gått till vinstutdelning till aktieägarna. Vi har till och med sett exempel där ekonomin missköts så att skolan har gått i konkurs.Låt oss vara tydliga: vill att skolpengen ska gå till eleverna, lärarna och utvecklingen av skolan. Skolpengen ska inte hamna hos riskkapitalister. Skolverksamhet ska inte drivas med vinst som syfte. Vi vill stödja idéburen skolverksamhet. Alla aktörer har rätt att få tillbaka investerat kapital.Fru talman! Vi i anser att det är upp till varje aktör själv att bestämma vilken form av bolag - aktiebolag, ekonomisk förening, enskild firma eller någonting annat - man vill ha. Det vi vill är att de medel som är avsedda för skolans verksamhet ska stanna i skolan. I den uppfattningen har vi en betryggande majoritet av det svenska folket med oss. De aktiebolag som vill fortsätta driva skolverksamhet kan ändra i bolagsordningen och ange att vinstutdelning till aktieägarna inte är syftet med skolverksamheten. Det är därför inget problem alls att bibehålla aktiebolagsformen om en lagändring skulle bli verklighet.Efter åtta år med Alliansen där skattesänkningar har gått före satsningar på skolan går vi nu till val på att säkerställa kvaliteten i skolan och säkerställa att skolans medel går till våra barns och ungdomars framtid. Vi står upp för att det aldrig ska vara okej att spara in pengar på skolbiblioteken, skolmaten, läroböckerna, lärartätheten, skolkuratorerna eller någonting annat i skolan för att göra så stora vinstutdelningar som möjligt till aktieägarna.Fru talman! Efter de usla resultat fick av väljarna i EU-valet försöker och deras stödpartier och stödorganisationer i desperation sprida rykten om vad vår politik skulle leda till. Dess värre har och de andra allianspartierna genom ryktesspridningen helt obefogat skrämt föräldrar och elever. Det tycker vi är oansvarigt. Jag är dock glad över att svenska folket och skolans folk har genomskådat Alliansens skrämselpropaganda och gett flera av allianspartierna bottenbetyg medan vi i har fått stort förtroende.I tidningen från noterar vi en undersökning där vi ser att medan förtroendet för bland lärarna är mycket stort - det största bland de största partierna - når tillsammans med och drygt hälften av det stöd som får. Det är betyget för er politik av lärarna, ! Det är det betyg som lärarna ger er. De vet att er politik inte är bra, och det är därför ni inte får förtroendet.Låt mig sammanfatta vårt ställningstagande när det gäller vinst i skolor, fru talman: pengar ska hamna i skolan och inte gå till aktieutdelning till olika ägare. Eventuella överskott ska återinvesteras i skolverksamheten. Den uppfattning som vi har, och där vi som jag nämnde har en majoritet av svenska folket bakom oss, är vi trygga med.Avslutningsvis ska jag ge en kommentar till det som Socialdemokraterna och sade här . Vi har inte bett om ursäkt för vad vi har orsakat den svenska skolan. Det är inte detta det gäller, . Vi talar om vinst i skolan. Den svenska skolan är en produkt av Alliansens politik, och är den en produkt av er politik. Tack och lov har ni omvärderat politiken på många punkter, och det är vi glada för. Vår inställning nu är klar: Vinst ska stanna i skolan.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 5. Så här i studenttider är det många som utbrister: Äntligen! Som vi har väntat! Trots att jag själv inte tar studenten just nu kan jag också bara säga: Äntligen har regeringen förstått att friskolereformen har allvarliga brister.Dessa nu uppenbara brister var såklart inte lika tydliga när det inte fanns så många friskolor eller när de allra flesta elever gick i kommunala skolor. När sedan friskolesektorn blev en näringsgren bland alla andra, som skolföretag, märktes däremot bristerna ännu tydligare.Det kommande valet närmar sig med stormsteg, och när regeringen med fuktat finger i luften känner av opinionsvindarna inser man såklart att man måste göra någonting åt även friskolorna, inte minst efter att gick i konkurs. har till och med själv erkänt att reformens utformning från början var naiv, vilket nog får betraktas som ett stort steg för en sittande minister.Friskolereformen och friskolor är någonting som vi ofta har debatterat här i kammaren, och debatterar vi alltså ett förslag från regeringen om att skärpa och förändra reformen.Det handlar bland annat omsamråd mellan huvudman och kommun vid nyetableringetableringskontroll av godkänd huvudmanökad insyn i verksamheten för kommunenatt kommuner ska vara skyldiga att informera vårdnadshavare och elever om utbildningar som erbjuds i eller av kommunen och om riksrekryterande utbildningar.Detta är några av förslagen i korthet.Fru talman! Att regeringen tar initiativ i frågan är självfallet bra. Jag personligen tycker såklart att det borde ha kommit för länge sedan. Däremot anser jag att regeringens förslag inte är tillräckligt skarpt, som en del andra här också har sagt, just för att få ordning på friskolesektorn.Regeringens förslag om samråd mellan kommunen och den påtänkta huvudmannen är bra, men jag tycker inte att det är tillräckligt. Om man ska ha ett samråd ska det givetvis ha ett givet innehåll - vad tjänar det annars till?Naturliga och viktiga frågor att behandla, som jag tycker, är lärartäthet och hur elevunderlaget ser ut i den aktuella kommunen med mera.Som förslaget nu ligger ska lärarresurserna vid skolenheten analyseras om Skolinspektionen konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen.Det handlar alltså om återkommande brister och en påtaglig risk. Det räcker således inte att konstatera att det finns en brist i lärarresurserna eller att någon elev riskerar att inte nå målen, utan det måste vara återkommande och påtagliga brister för att lärarresurserna ens ska analyseras. Varför inte säkerställa detta redan från första början, i den mån det går naturligtvis?Att ha samråd är ju fint, men vi menar att kommunen i slutändan måste ha någon form av vetorätt när man pratar om elevunderlag och kommunens hela planering kan ställas på ända. Vi menar att kommunen då måste ha någon form av vetorätt. Enligt regeringens förslag ska Skolinspektionen genomföra en etableringskontroll. Vi menar att det är bra, men som regeringens förslag nu ligger måste man skärpa ramarna kring detta samråd.Till syvende och sist är det kommunen som har det slutgiltiga och absoluta ansvaret för alla elevers rätt till skolgång. Där skiljer sig kommunens ansvar markant från friskolornas ansvar. Det verkar inte som att regeringen direkt har tagit fasta på detta i sitt förslag.Fru talman! Så kommer vi till den inför valet kanske mest brännande punkten: att ta ut vinster i friskolor. Vi närmar oss valet, med det uppskruvade tonläge som hör valrörelsen till. Frågan om att ta ut vinster från friskolor hör väl till de frågor som kanske skulle kunna få en dominerande ställning i valdebatten. Låt mig först bara klargöra en vanlig missuppfattning som ofta hörs i denna debatt.Många vinstförespråkare jämför vinstuttag från undervisning av skolelever med vinstuttag från till exempel företag som förser skolan med möbler. Det är att blanda ihop korten rejält. Undervisningen finansieras till av skattemedel för att utbilda den uppväxande generationen, till skillnad från till exempel ett möbelföretag. Undervisningen är ett rent samhällsuppdrag, till gagn för både samhället och de enskilda eleverna, i motsats då till ett vanligt möbelföretag.Det finns flera viktiga skillnader när man pratar om företag, och jag tycker att vi framöver måste hålla begreppen isär. Jag tror nog att ni förstår vad jag menar med min jämförelse. Alla svenska medborgare är med och finansierar skolan genom skattsedeln, oavsett om man har barn eller inte. Detta gör man för att säkerställa landets tillväxt genom god kompetens, inte för att vissa ska plocka ut vinster och placera dem i något skatteparadis.Fru talman! Regeringen har stegvis backat från den naivt planerade friskolereform som genomfördes för runt . Varför inte ta steget fullt ut och förbjuda vinstuttag från friskolor direkt, i stället för att stegvis backa dit i alla fall till slut, kanske tvingad av en frustrerad opinion?Vi vill erbjuda alla våra elever den bästa utbildning de kan få. Vi vill att de ska kunna både börja och avsluta en utbildning. Vi vill att de ska ha en bra skolgång för våra skattepengar. Till det behövs det bra lärare, och det behövs acceptabla löner för våra lärare. Våra skattepengar ska gå till lärarnas löner och inte försvinna i skatteparadisen. Hur det än är med friskolekoncernernas vinster måste lärarnas löner finansieras krona för krona av just skattemedel.Fru talman! Jag yrkar bifall till samtliga våra reservationer, som i detta fall är 3, 6 och 8. Skolans mål ska vara att ge alla elever samma rätt till kunskap, lärande och utveckling oavsett bakgrund och förutsättningar - inte att generera vinst till privata bolag.Inför höstens val är en av de viktigaste frågorna huruvida välfärden, däribland skolor, ska få drivas med vinstintresse eller inte. Frågan engagerar väldigt många, och flera olika undersökningar visar att mellan av svenska folket vill helt stoppa eller begränsa vinstutdelning inom skattefinansierad vård, skola och omsorg.Det är mot bakgrund av denna debatt och de friskoleskandaler som har uppdagats i medierna som man ska se de förslag som regeringen nu kommer med. En hårt pressad regering har, efter att ha begravt frågorna i , kommit med vissa förslag till mindre justeringar av lagstiftningen som gäller tillståndsgivning och granskning av fristående skolor. Även om det till stor del handlar om skärpningar som vi inte kan säga nej till, och inte vill säga nej till, kan vi konstatera att förändringarna är av marginell betydelse. Regeringen föreslår också vissa förbättringar i insynen i friskolor, något som självklart är nödvändigt.Men regeringens förslag tar knappast itu med de problem som vinstdriften av skolor ställer till med. Det är möjligheten att driva skolor med vinstintresse som orsakar besparingar som leder till den lägre lärartätheten i fristående skolor, att elever med stora stödbehov nekas plats och att skolor plötsligt går i konkurs, trots att ägarna fortsätter att fylla fickorna med våra gemensamma skattemedel, som var tänkta att gå till en god utbildning för eleverna. Därtill ökar kostnaderna ständigt för den byråkrati som sätts in för att försöka stävja de negativa effekterna av detta system.Vänsterpartiet vill stoppa vinstintresset inom skolan. Skattemedel avsedda för skolan och eleverna ska inte användas till något annat än just det. Vi har föreslagit att de aktörer som finns och drivs av aktiebolag ska ombilda sig till så kallade SVB-bolag, det vill säga aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det skulle garantera att elevernas pengar inte kan hamna i fickorna på aktieägare eller riskkapitalister.Fru talman! Den etableringsfrihet som råder på skolans område ställer till problem för kommunernas planering av skolan och uppdraget att säkra en likvärdig utbildning för alla elever. Kommunerna är skyldiga att betala ut pengar till fristående skolor oavsett om dessa skolor bidrar med ett positivt alternativ eller inte. Kommunerna kan aldrig heller frånhända sig det grundläggande ansvaret för barnens skolgång. Många har därför med rätta menat att kommunerna måste få ett större inflytande över friskoleetableringarna. Det samråd med kommunerna som regeringen föreslår i propositionen syftar dock inte det minsta till att avgöra om det är lämpligt att en viss friskola startar eller inte. Samrådet kan till och med äga rum när en friskola redan har fått tillstånd från Skolinspektionen att starta.Vänsterpartiet föreslår i stället att kommunen ska ha rätt att besluta när och var icke-offentliga aktörer får etablera skolor. Demokratiska beslut och noggranna bedömningar av behoven ska vara en förutsättning för att ge skattepengar till nya välfärdsverksamheter. Fristående aktörer ska inte själva, eller i "samråd" med kommunen, kunna bestämma var de ska få driva skattefinansierad verksamhet. Kommunerna bör i praktiken få vetorätt vid etablering av en friskola inom kommunen. Regeringen bedömer i propositionen, precis som majoriteten i gjorde, att ägarprövning bör införas för att granska skolföretags seriositet och långsiktighet. Något konkret förslag finns dock inte i propositionen utan regeringen hänvisar till den så kallade , som lägligt nog ska vara klar först efter valet i höst.Även om det än så länge är oklart exakt hur denna prövning ska utformas är det flera remissinstanser som har reagerat. Bland annat och anser att förslaget är otydligt och begreppet långsiktighet måste klargöras. utvärdering pekar på svårigheter i bedömningen och ifrågasätter om detta verkligen kan fångas upp av den typ av dokumentation som har lyfts fram som vägledande, exempelvis i bolagsordning, affärsplan och prospekt. Till och med har avstyrkt förslaget eftersom det inte kommer att betyda något i praktiken på grund av gränsdragnings- och definitionsproblem.Vänsterpartiet anser att förslaget om ägarprövning är tandlöst. Att på förhand garantera en ägares långsiktighet är en omöjlig uppgift, inte minst då det fortfarande inte ska finnas några restriktioner när det gäller vilka bolagsformer som ska tillåtas. Alla ägare, även riskkapitalbolag, kommer naturligtvis att uppge att de är långsiktiga och seriösa. Den ägarprövning som regeringen tänker sig kommer därför inte att ha någon nämnvärd effekt.Så länge vinstdrivande företag fortsätter att vara en godtagen modell för att driva skolor kommer elever och skolpersonal att hamna i kläm. föreslår därför i stället att aktiebolag som ansöker om att starta friskolor ska vara aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Genom att införa detta krav sållas olämpliga och kortsiktiga vinstsyftande företag bort från friskolesektorn. De bolag som är verksamma inom utbildningsväsendet bör ges möjlighet att omvandlas till SVB-bolag. För dem som väljer att inte göra så, ska tillståndet dras in. Vi tycker att riskkapitalbolag, vars poäng är att verka kortsiktigt, inte ska få driva skolor alls.Det är bra att Skolinspektionen får stärkta befogenheter genom vitesföreläggande. Vi menar dock att det finns anledning att stärka Skolinspektionens befogenheter ytterligare. När det finns allvarliga brister vid en fristående skola kan Skolinspektionen återkalla skolans tillstånd. Om skolan överklagar beslut kan den däremot fortsätta verksamheten med dessa allvarliga brister under hela rättsprocessen, som oftast är väldigt utdragen. Detta är ett tydligt exempel på att lagstiftningen inte tar hänsyn till elevernas rätt till kunskap och en bra utbildning, utan den tar skolhuvudmannens parti. Skollagen bör därför ändras så att Skolinspektionen får möjlighet att stänga en skola som har allvarliga brister. Skolan ska givetvis, precis som , kunna överklaga Skolinspektionens beslut, men den ska förbli stängd under hela rättsprocessen.Regeringen föreslår i propositionen att kommunerna ska vara skyldiga att informera om alla förskolor, grundskolor, grundsärskolor, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor som erbjuds inom kommunen samt om riksrekryterande utbildningar.