bet · H101UbU11 · 2014-03-10 00:00:00 — Den som arbetar i en bransch med en kortvarig eller långvarig nedgång och inte kan byta yrke eller arbetsplats på grund av att han eller hon inte kan höja sin kompetens eller omskola sig löper risk att bli långtidsarbetslös. Inom många yrken, inte minst de som yrkesprogrammen är inriktade mot, är det ofta en förutsättning att kunna byta arbete för att orka med ett helt yrkesverksamt liv. Ju fler som har möjlighet att själva göra valet att byta arbetsplats, yrke eller bransch, desto rikare och mer jämlikt blir . Detta kräver dock att de grundläggande kunskapskraven på alla gymnasieprogram är relativt höga. Därför ska alla gymnasieprogram ge grundläggande behörighet till högskoleutbildning. Det är nödvändigt eftersom dagens moderna arbetsliv och möjligheten att utvecklas inom sitt arbete eller starta eget företag, kräver goda kunskaper i bl.a. svenska och engelska. Det är också nödvändigt för att ge alla möjlighet och göra avståndet kort när det gäller att gå vidare till yrkeshögskola eller högskoleutbildning. Alla gymnasieprogram ska därför i fortsättningen ge grundläggande behörighet till högskoleutbildning, och alla gymnasieprogram ska leda fram till en gemensam gymnasieexamen. Genom gymnasiereformen minskar tiden för de gymnasiegemensamma ämnena, vilket i kombination med en höjning av kraven för grundläggande högskolebehörighet skapar en uppdelning mellan de olika gymnasieprogrammen som saknar grund. Det ökar klyftorna och är tillväxtfientligt. Gymnasiereformen flyttar över ansvaret för att alla elever får nödvändiga kunskaper för ett helt yrkesliv från gymnasieskolan till den kommunala vuxenutbildningen. För flera av de yrkesförberedande programmen finns det en naturlig fortsättning med utbildningar på högskolan, bl.a. inom vård och omsorg samt olika tekniska utbildningar. Men möjligheten att läsa in högskolebehörigheten inom ramen för ett yrkesprogram innebär stora nackdelar jämfört med att gå ett högskoleförberedande program. Elever på yrkesprogram kan behöva utnyttja det individuella valet eller läsa ett utökat program för att läsa in de poäng som krävs för att få högskolebehörighet. Även om de gör det kommer de inte att kunna konkurrera om studieplatser på högskoleutbildningar eftersom de inte ges någon möjlighet att läsa kurser som ger meritpoäng. De får även mindre utrymme att läsa in de särskilda behörigheter som krävs för många högskoleutbildningar. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som ovan anförts. Arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkandena 15, 21 och 22 samt 2013/14:Ub313 av (M) yrkande 1, 2013/14:Ub391 av (M), 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:Ub458 av m.fl. (S). Kontakten med arbetsmarknaden är central för en utbildning som är menad att ge jobb direkt efter avslutad utbildning. Praktik ska därför ingå i alla yrkesprogram i gymnasieskolan och ska genomföras tidigt under utbildningen. Den ska utformas i samarbete mellan skolans huvudman och arbetsgivaren. Arbetsgivaren som tillhandahåller praktikplatsen fattar i princip beslutet om eleven ska godkännas eller inte. Kollektivavtalsbundna arbetsgivare bör därför även inom gymnasiets yrkesprogram få ett sådant inflytande innan läraren fattar beslut om betyg. På så sätt säkras elevens anställningsbarhet tidigt på utbildningen. Praktikplatser för unga ska utvecklas och moderniseras och vara en stomme i samverkan mellan skola och näringsliv. Dessa praktikplatser ska riktas mot personer . Praktikplatserna kan också användas för att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden och få fler unga att göra otraditionella val. föreslår att medel tillförs som gör att kommuner och enskilda skolor kan söka bidrag för att bygga upp en struktur och underlätta för skolorna att samverka med näringslivet. Det arbetsplatsförlagda lärandet för elever på yrkesprogram i kombination med arbetsgivarnas utökade inflytande över bedömningen av eleverna, medför ett behov av att företagens kompetens att handleda lärlingar och ungdomar ökar. Detta tar tid och kräver resurser, och förordar därför att statliga medel anslås för handledning. Handledarstödet ska administreras av . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Arbetsplatsförlagt lärande i gymnasieskolan, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2013/14:Ub313 av (M) yrkande 1, 2013/14:Ub391 av (M), 2013/14:Ub458 av m.fl. (S) och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkandena 15, 21 och 22. Kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet (APL) på yrkesprogrammen som eleverna genomgår under sin utbildning behöver höjas. Innehållet och handledningen är av mycket varierande kvalitet. Jag anser att om praktiken inte kan tillhandahållas på ett bra sätt, bör inte utbildningen få bedrivas. Kan en arbetsplats i sin tur inte erbjuda utbildade APL-handledare ska inte heller någon elev placeras där. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärlingsutbildning, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 10 och 2013/14:Ub232 av (S) och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 16. Gymnasial lärlingsutbildning kan vara ett verksamt sätt att höja kvaliteten i utbildningen, men försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning har tyvärr inte varit framgångsrik för att motverka avhopp. Enligt utvärdering av med gymnasial lärlingsutbildning hoppade var fjärde elev av under det första studieåret och hoppade av på sin lärlingsutbildning. De flesta bytte till en mer skolförlagd yrkesutbildning. Mindre än hälften i den första kullen, , fick ett slutbetyg studier, och klarade kraven för grundläggande behörighet. I jämförelse med den mer skolförlagda yrkesutbildningen är det ett klent resultat då motsvarande siffror där är (rapport 373, 2012). Det är uppseendeväckande siffror eftersom lärlingsutbildningen bl.a. har införts för att minska avhoppen från gymnasieskolans yrkesprogram. För att den gymnasiala lärlingsutbildningen ska bli bra krävs justeringar av programmets upplägg. lyfter bl.a. fram att starten på utbildningen eventuellt bör omprövas så att den blir mer skolförlagd under de första terminerna och mer arbetsplatsförlagd de sista. I Nationella lärlingskommitténs utvärdering av försöksverksamheten med lärlingsutbildning dras slutsatsen att det behövs en omfattande skolförlagd period med både allmänteoretiskt och yrkesteoretiskt innehåll i början av utbildningen för att introduktionen ska bli bättre och avhoppen minska. Vikten av kompetenta handledare på de arbetsplatser som tar emot elever betonas också av kommittén, och handledarutbildningen måste därför uppvärderas. Det påpekas även att den arbetsplatsförlagda utbildningen inte ska ersätta utan komplettera den skolförlagda utbildningen och att det fortfarande behövs kompetenta yrkeslärare på skolorna (SOU 2011:72). Det är bra att regeringen nu till slut har tagit till sig dessa utvärderingar. Införandet av en lärlingsutbildning i gymnasieskolan måste följas upp så att det blir verklig kvalitet i lärlingsutbildningen. De nationella programrådena ska ges i uppdrag att ta fram kriterier för godkännande av de arbetsplatser och de handledare som tar emot lärlingar samt utveckla system för kvalitetssäkring för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärlingsutbildning, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 16 och 2013/14:Ub232 av (S) och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 10. Det bör inom ramen för yrkesprogrammen och den gymnasiala lärlingsutbildningen införas en möjlighet att hos en arbetsgivare förlänga praktikperioden med två extra år. Den förlängda tiden blir motsvarande en lärlingsperiod med lön. Eftersom det rör sig om en lärlingsperiod handlar det om en lägre lön än under en anställning, och detta bör regleras inom ramen för branschvisa kollektivavtalslösningar. En gymnasieutbildning med påbyggnadsår med huvudsakligen praktiskt inslag på en arbetsplats ska kunna leda fram till yrkesbevis eller motsvarande. Genom detta får eleven möjlighet att uppfylla exempelvis certifieringskraven för olika yrken. Lärlingen är anställd till och genomgår utbildning till . Regeringen bör tillsätta en utredning om att införa en förlängd gymnasial lärlingsutbildning med inom ramen för yrkesprogrammen. Arbetsmarknadens parter och programrådens inflytande över yrkesprogrammen, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9 samt 2013/14:Ub552 av (M). Erfarna kvalificerade yrkesarbetare och deras arbetsgivare är de som vet bäst vilka kunskaper och färdigheter som behövs inom ett yrke. vill därför ge arbetsmarknadens parter större inflytande över ämnesplaner och mål för den yrkesförberedande delen av utbildningen. De partssammansatta yrkesråden (lokalt) och yrkesnämnderna (centralt) ska få möjlighet att vara med och anpassa, utveckla och förnya utbildningsutbudet och innehållet så att det motsvarar den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. Om parterna ska kunna ta ansvar för en kvalitetssäkrad yrkesutbildning måste de ha inflytande över dimensioneringen av utbildningarna. Den fria etableringsrätten har lett till att pengar har styrts mot billiga eller populära utbildningar som inte efterfrågas på arbetsmarknaden. Etableringen sker i sådan fart att skolorna inte hinner ordna bra praktikplatser och säkra en god färdigutbildning. Antalet elever inom de olika yrkesprogrammen är inte anpassat till hur många som kan förväntas få anställning inom yrket. Det är en förutsättning för att garantera en god övergång mellan gymnasieskola och arbetsliv. vill ge de nationella programråden ett utökat mandat att styra över etableringen av nya yrkesprogram. Exempelvis ska de nationella programråden ha möjlighet att säga nej till nya skoletableringar som leder till överetablering. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m., punkt 9 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2013/14:Ub283 av (C), 2013/14:Ub339 av Shadiye Heydari (S), 2013/14:Ub363 av m.fl. (S), 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 5. Ett område där dagens gymnasieutbildningar innehållsmässigt behöver uppdateras är möjligheten att läsa de stora språken. Bland kurserna i moderna språk dominerar spanska, franska och tyska. Stora språk som arabiska och kinesiska har dock vuxit i betydelse både i och globalt sett. Dessa, och även andra språk, är viktiga då många som bor i talar dem. Språken är också viktiga av handelspolitiska skäl och för att man bättre ska kunna förstå den globala utvecklingen inom samhällskunskap och ekonomi. Det socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbara samhället aktualiserar behovet av en bred förståelse för det komplexa samspelet mellan naturprocesserna och samhällsplaneringen. Tvärvetenskaplig forskning och utbildning är avgörande för att åstadkomma en hållbar samhällsutveckling. För många ungdomar är valet mellan natur- och samhällsvetenskaplig utbildning svårt. Genom gymnasiereformen finns det en inriktning på naturvetenskapsprogrammet som heter naturvetenskap och samhälle. Vi föreslår att regeringen inrättar en motsvarande inriktning på samhällsvetenskapsprogrammet med fokus på en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. Därigenom får gymnasieskolan en gemensam tvärvetenskaplig utbildningsväg inom de båda programmen. ger eleverna möjlighet att avvakta med det definitiva valet mellan natur- och samhällsvetenskapsprogrammen och förhindrar därmed felval och inlåsningseffekter som kan bli konsekvensen av den beslutade gymnasiereformen. Med detta förslag kommer färre elever att behöva ta omvägen via vuxenutbildning eller tekniskt basår när de vill vidare till högre studier. Dessa elever kommer med vårt förslag således snabbare ut på arbetsmarknaden. har listat åtta nyckelkompetenser för ett livslångt lärande. En av dessa är digital kompetens. Digital kompetens är ett vitt begrepp som innefattar flera olika delar, från att ha kunskaper i hur man hanterar datorer, mobiltelefoner och programvaror till att utveckla en kritisk och reflekterande attityd till informations- och kommunikationsteknologi. Det finns två huvudskäl till att förstärka arbetet med it i gymnasieskolan. Det ena är det pedagogiska. It är ett bra verktyg att bedriva undervisning med, och it-användning stöder de flesta ämnen och lärsituationer. Det andra handlar om skolans uppdrag att rusta eleverna för framtiden, både som medborgare och som arbetstagare eller företagare. Kravet på att behärska it är starkt och kommer att vara en självklarhet . Därför är det viktigt att skolan hjälper till att överbrygga digitala klyftor och kompenserar för elevernas olika förutsättningar utifrån deras hemförhållanden. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m., punkt 9 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 18 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:Ub283 av (C), 2013/14:Ub339 av Shadiye Heydari (S), 2013/14:Ub363 av m.fl. (S), 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 18. Ett sätt att bryta skolsegregationen är att använda det fria skolvalet till att motverka skolsegregation snarare än att låta det bidra till att segregationen eskalerar. Genom att man tillhandahåller attraktiva profilutbildningar lockas elever från socioekonomiskt privilegierade områden till skolor i utsatta områden. gymnasium är ett positivt exempel på hur detta kan fungera; deras nycirkusutbildning på det estetiska programmet lockar elever från hela landet. Regeringen bör ge i uppdrag att – tillsammans med Kommuner och Landsting – initiera profilutbildningar i miljonprogramsområden, som var och en har kapacitet att locka elever från hela regionen, eller från hela landet. Inställningen att de unga måste bli anställningsbara behöver kompletteras med alternativet att de även kan bli den som anställer, dvs. de behöver uppmuntras till att starta eget företag. Denna insats behöver göras redan på skolnivå genom att eget företagande, entreprenörskap och innovation lyfts fram i skolan mer än . vill skapa en anda där företagande är ett positivt och intressant yrkesval för ungdomar. finns entreprenörskap genomgående med i grund- och gymnasieskolans nya läroplaner. Entreprenörskap i undervisningen är enligt dels ett pedagogiskt förhållningssätt av entreprenöriellt tänkande, det vill säga att utveckla exempelvis initiativförmåga, kreativitet och samarbetsförmåga etcetera som ligger till grund för företagande, dels mer specifika kunskaper i företagande som sådant. anser att det är viktigt att lyfta eget företagande i skolan för att redan på ett tidigt stadium få upp de ungas ögon för att eget företagande är ett möjligt och positivt alternativ för dem . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nya inriktningar på de nationella programmen m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 23, 2013/14:Ub283 av (C), 2013/14:Ub339 av Shadiye Heydari (S), 2013/14:Ub363 av m.fl. (S), 2013/14:Ub495 av m.fl. (S) yrkande 3, 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 18, 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 18 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 5. I gymnasieskolan erbjuds väldigt lite, om ens någon, undervisning i frågor som arbetsrätt, arbetsmiljöfrågor och fackligt inflytande. Kunskapsbristen på detta område ökar riskerna för att unga ska utnyttjas på arbetsmarknaden, t.ex. genom otrygga anställningsvillkor i branscher där de anställda till större delen är ungdomar och unga vuxna. Arbetsmarknadskunskap bör därför inkluderas i undervisningen på alla nationella program i gymnasieskolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Jämställdhet i gymnasieskolan, punkt 10 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 17. En jämställd gymnasieskola är en skola där både unga kvinnor och unga män trivs, utvecklas och lär sig mycket. Men i gymnasieskolan finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan grupperna unga kvinnor och unga män. Unga män presterar i genomsnitt sämre än unga kvinnor och får därför sämre betyg. Unga kvinnor är mer stressade i skolan och mår generellt sämre i tonåren. Det är en utmaning för skolan att bryta de könsnormer som grundläggs utanför skolans väggar. Om jämställdhetsarbetet i skolan ska bli effektivt måste det bedrivas kontinuerligt och inte i projekt vare sig nationellt eller på den enskilda skolan. Jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas enligt principen om jämställdhetsintegrering. Det finns ett behov av att förstärka den del av jämställdhetsarbetet som handlar om ämnesstoffet och ämnesdidaktiken. Ämnesstoffet måste spegla både kvinnors och mäns erfarenheter. Om skolan via läroböckerna och undervisningen i de olika ämnena ger en enkönad bild av exempelvis historien, litteraturhistorien eller samhällskunskapen, som i huvudsak innebär att endast männens erfarenheter representeras, är detta ett allvarligt jämställdhetsproblem. Ämnesdidaktiken och arbetssätten i skolan bör så långt som möjligt bygga på evidens och varieras för att passa elevers olika sätt att lära. Jämställdhet är ett kunskapsområde, och lärare behöver kunskaper för att kunna anlägga jämställdhetsperspektiv på ämnesinnehållet och ämnesdidaktiken i skolan. Programvalen till gymnasieskolan är könsstereotypa – särskilt valen till yrkesprogrammen. Morgondagens samhälle möter också andra utmaningar än dagens, och det är beklagligt att regeringen inte har sett över programstrukturen utifrån detta. Nya inriktningar som lockar både unga kvinnor och unga män kan vara ett verksamt sätt att undvika de förluster som starka traditioner vid val och vattentäta skott mellan olika ämnesinriktningar ger upphov till. Det kan t.ex. röra sig om utbildningar som innehåller både vård och teknik, eller som kombinerar bygg och arkitektur. Det skulle inte bara göra gymnasieskolans innehåll mer modernt; det skulle också stärka jämställdheten och minska risken för att vi går miste om enskilda individers engagemang och förmågor på grund av att traditionella strukturer påverkar valet av studieinriktning. har yrkesprogram som domineras av manliga elever fler och tydligare yrkesutgångar än program där de flesta studerande är kvinnor. Detta måste ses över; alla yrkesprogram ska ha tydliga yrkesutgångar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Estetisk verksamhet som gymnasiegemensamt ämne, punkt 11 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr254 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 14, 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 19. Vi tycker att det är självklart att alla gymnasieelever ska utveckla och använda sin fantasi och kreativitet och förmågan att kommunicera genom att delta i estetisk verksamhet. Det krävs också kunskaper för att ta del av och tolka det kulturella utbudet. Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer är dessutom en av de åtta nyckelkompetenser för livslångt lärande som fastställts av EU och som har ställt sig bakom. Estetik, kreativitet och förmåga att uttrycka sig konstnärligt är vidare en tillgång i många yrken och bör därför ingå som ett gymnasiegemensamt ämne i de nationella programmen i gymnasieskolan. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser vad som anförts ovan. Utvärdering av konsekvenserna av gymnasiereformen m.m., punkt 12 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 13 och 2013/14:Ub285 av (S) och 2013/14:Ub332 av m.fl. (S). När regeringen införde gymnasiereformen (Gy 2011) lade regeringen ut en besparing på kommunerna med hänvisning till effektivitetsvinster i gymnasieskolan. Regeringens politik har inneburit nedskärningar i gymnasieskolan och i förlängningen på dess lärare, en av de mest centrala delarna av välfärden, som regeringen fokuserar på att sänka skatter. var besparingen , en nedskärning som vi motsatte oss. Nedskärningen 2012 motsvarar nästan 1 400 lärartjänster. Regeringen har backat i flera steg och delar av besparingarna är tillbakadragna. planerar regeringen en neddragning med nästan . ska kommunerna inte kompenseras för en utökad rättighet att läsa in gymnasieutbildningen i den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen fortsätter med detta besked att spara på gymnasieskolan framöver. får det vara slut med ryckigheten och de otydliga beskeden. Gymnasieskolan behöver tydliga förutsättningar i det fortsatta arbetet. Det är bra att regeringen inser sitt misslyckande vad gäller konsekvenserna av gymnasiereformen Gy 2011. Regeringen bör återkomma till med en utvärdering av konsekvenserna av med gymnasiereformen Gy 2011. Registerkontroll av personal i gymnasieskolan, punkt 13 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 29. I skollagen (2010:800) finns bestämmelser som syftar till att stärka barns och ungdomars skydd mot främst sexuella övergrepp genom att förhindra att personer som har dömts för vissa brott anställs inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Arbetsgivaren är enligt lagen skyldig att kräva ett utdrag ur belastningsregistret från den person arbetsgivaren vill anställa. Lagen omfattar alla – utan undantag för någon personalkategori – som söker arbete inom förskoleverksamhet, förskoleklass, skolverksamhet för skolpliktiga barn och skolbarnsomsorg. Däremot omfattas inte anställda i gymnasieskolan. Vi menar att lagstiftningen innebär ett viktigt skydd för barn och ungdomar och bör utsträckas till att skydda alla minderåriga.