bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — Därför har vi medverkat till en blocköverskridande överenskommelse som ett steg till ett mer modernt regelverk för de fristående skolorna. Det måste också bli lättare att välja skola utifrån god kunskap. Alla skolor ska delta i öppna jämförelser där man anger lärartäthet, andel behöriga lärare, resultat på nationella prov etc. Det behövs därtill skärpta regler för marknadsföring av skolor så att det är relevanta saker skolorna får locka med. Genom att stärka lärarnas ställning, föräldrarnas information och kommunernas insyn kan vi använda resurserna bättre och stärka möjligheten att välja skola utifrån relevanta fakta. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Godkännande av enskild som huvudman, punkt 11 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 22, 24 och 25 samt 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 6, 2013/14:Ub452 av m.fl. (S) och 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5. Vi anser att kommunerna måste få ökat inflytande vid etableringen av fristående skolor. Det finns mycket få krav på de huvudmän som vill starta en fristående skola. är kommunen ansvarig för alla elevers skolgång men har inte makt över hur skolan organiseras och dimensioneras. Vi vill skärpa kvalitetskraven för tillstånd så att inte oseriösa huvudmän får tillstånd att starta en skola. Det finns en risk för att vinstdrivande fristående skolor sänker utbildningens kvalitet i syfte att maximera vinsten. De senaste årets skolkonkurser visar att vi måste ta nästa steg och skapa lex JB som bl.a. innebär följande. Stat och kommun ska åläggas att ta ansvar för att det inte blir en överetablering av skolor. Det ska krävas ett samarbetsavtal mellan kommunen och en ny fristående skola innan den nya skolan startar. Staten ska säkra kvaliteten vid tillståndsprövningen av nya fristående skolor. Skolinspektionen ska få i uppdrag att bedriva tillsyn över skolföretagens ekonomi. , som utövar tillsyn över bankerna, för upp banker utan tillräcklig kapitaltäckning på en offentlig lista och beslutar om återkallande av banktillstånd. Skolinspektionen ska ha samma befogenheter visavi skolföretag. Att driva en skola ska vara ett långsiktigt åtagande eftersom ett påtvingat byte av skola är dåligt för eleverna. Långsiktighet hos ägare av en skola ska därför krävas för att tillstånd ska ges från Skolinspektionen. Ägarbyten ska inte heller kunna ske utan att nytt tillstånd från Skolinspektionen inhämtas. Vi vill att skattemedel avsedda för skolan ska gå till skolan, och vi vill se en ökad granskning av skolornas ekonomi. Det finns behov av att kunna ingripa i de fall offentliga anslag använts på ett felaktigt sätt. För att möjliggöra en ökad insyn i hur skolorna använder de offentliga anslagen ska varje skola öppet redovisa sin ekonomi på enhetsnivå. Om Skolinspektionen finner att ett skolföretag har svårigheter att klara finansieringen av verksamheten ska skolföretaget uppföras på en lista som ska finnas på Skolinspektionens hemsida och vara kopplad till den nationella databasen skolinformation som kommit överens om. Skolföretag som finns på Skolinspektionens lista och som ytterligare försämrar sin ekonomiska situation genom att dela ut avkastning eller på andra sätt flytta medel från skolföretaget ska efter påpekande från Skolinspektionen återföra medlen eller förlora sitt eller sina skoltillstånd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Godkännande av enskild som huvudman, punkt 11 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 6, 2013/14:Ub452 av m.fl. (S), 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 22, 24 och 25 samt 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 24. Skolans syfte ska handla om en passion för utbildning. För att en fristående skola ska ges tillstånd ska det framgå av bolagsordningen eller liknande att bolagets syfte är att utveckla utbildningen, inte att dela ut vinst till aktieägarna. Dessutom vill jag att eventuell vinst i skolverksamhet ska återinvesteras i verksamheten. Jag menar att tillstånd för skolverksamhet inte ska kunna överlåtas utan föregående kontroll. Det behövs en separat prövning och ett nytt beslut innan man ska kunna få ett sådant tillstånd. Vid behov får Skolinspektionen göra en snabbare behandling av ett byte av tillstånd. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Godkännande av enskild som huvudman, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5 samt 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 6, 2013/14:Ub452 av m.fl. (S), 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 22, 24 och 25 samt 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 24. Friskoleetableringen i vissa kommuner eller områden med bristande elevunderlag där kommunens skolverksamhet är kalibrerad efter elevunderlaget, riskerar att slå sönder den kommunala organisationen med skolor och skollokaler. Eftersom det är Skolinspektionen som beslutar om en friskola ska få starta eller inte, är det ofta mycket svårt för en enskild kommun att skapa en långsiktig planering för kommunens skolverksamhet. Detta kan leda till ökade kommunala kostnader. Jag menar därför att det måste ställas större krav för att få starta friskolor än vad som är fallet . Inte för att jag är emot friskolor som princip, utan för att vi måste börja se till helheten. Jag anser därför att det i likhet med det system som finns i måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en ny friskola avser att ge, exempelvis en viss pedagogisk profil eller språkprofil, för att en friskola ska få starta. Jag anser också att det bör införas ett kommunalt veto mot friskoleetableringar. Så länge vi har en skola och innan den svenska skolan har återförstatligats bör ett kommunalt veto mot friskoleetableringar införas i lagen. Ett sådant veto ska kunna användas om det t.ex. är uppenbart att en nyetablering av en friskola kommer att orsaka kommunen stora organisatoriska och kostnadsmässiga svårigheter eller om elevunderlaget inte motiverar en ny friskola. Det kan inte vara rimligt att skattebetalarnas pengar förslösas på en orationell skolstruktur som sätter den kommunala planeringen ur spel och omöjliggör en rationell skolplanering. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Godkännande av enskild som huvudman, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 6, 2013/14:Ub452 av m.fl. (S), 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 22, 24 och 25 samt 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 24. Det har skett en överetablering av friskolor, delvis på grund av ett otillräckligt regelverk kring Skolinspektionens tillståndsgivning. För att hejda den numera okontrollerade utvecklingen inom skolans område bör det införas en stopplag för etablering av nya fristående skolor tills nya regler har införts som innebär att de fristående skolorna inte gynnas. det tar att utarbeta och implementera nya regler ska Skolinspektionen inte ta emot nya ansökningar om att få starta fristående skolor, inkomna ansökningar ska inte behandlas och skolor som godkänts men inte startat sin verksamhet ska bli tvungna att skjuta upp starten. För att Skolinspektionen ska ha ett fullständigt underlag för att fatta beslut om godkännande och rätt till bidrag bör det framgå av lagstiftningen att kommunen inte endast har rätt att yttra sig utan även är skyldig att yttra sig vid etableringen av en fristående skola. Kommunen ska också vara skyldig att bifoga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande. Då kommunerna inkommer med yttranden är de dock ofta kortfattade. Det är därför av största vikt att kommunens konsekvensbeskrivning ger Skolinspektionen möjlighet att göra en seriös bedömning av vilka följder etablerandet av en ny fristående skola får. När det finns allvarliga brister vid en fristående skola kan Skolinspektionen återkalla skolans tillstånd. Om skolan överklagar beslut kan den dock fortsätta verksamheten med dessa allvarliga brister under hela rättsprocessen, som oftast är utdragen. Detta är ett tydligt exempel på att lagstiftningen inte tar hänsyn till elevernas rätt till kunskap och en bra utbildning utan tar skolhuvudmannens parti. Skollagen bör därför ändras så att Skolinspektionen får möjlighet att stänga en skola med allvarliga brister. Skolan ska givetvis kunna överklaga Skolinspektionens beslut som , men den ska förbli stängd under hela rättsprocessen. Kommunen ska få rätt att själv bestämma om den vill skriva avtal med enskilda förskolor och på så sätt kunna planera utbudet av förskolor efter de behov som finns. Det innebär också att det alltid är kommunen som har ansvar för verksamheten vid alla offentligt finansierade förskolor och för att det finns tillräckligt med platser för alla barn. Kommunen kan då redan från början försäkra sig om att alla förskolor följer de lagar och regler som gäller för all förskoleverksamhet. Kommunen kan dessutom ställa ytterligare krav, t.ex. att lokalerna ska vara tillgänglighetsanpassade, att de anställda ska vara utbildade eller att maten ska lagas på förskolan. Om de enskilda förskolorna inte följer de villkor som gäller kan kommunen säga upp avtalen och dra in bidragen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolinspektionens tillståndsprövning, punkt 12 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. Skolinspektionen har konstaterat att en förutsättning för att den ska bevilja en avknoppad skola tillstånd är att överlåtelsen har skett enligt EG-rätten. I flera fall har detta inte gjorts eftersom skolorna har sålts till alltför låga priser. Det är ett brott mot EG-rättens konkurrensregler eftersom det kan betraktas som ett otillåtet statsstöd till dem som tar över verksamheten. Efter att Skolinspektionen kom fram till detta har dock inte tillstånden för skolorna tagits tillbaka. Beviljade tillstånd för skolverksamhet bör dras tillbaka, om det kan konstateras att gällande regler inte har följts vid försäljning av kommunala skolor till privata intressenter. Trots att elevunderlaget minskar är antalet ansökningar till Skolinspektionen om att starta fristående skolor många. Många ansökningar är ofullständiga eller bristfälliga. Det innebär att handläggningstiderna förlängs eftersom kompletteringar måste begäras in. Det gör det också svårt för kommunerna att göra bra konsekvensanalyser. I andra fall får ansökningar visserligen godkänt, men huvudmännen startar aldrig någon verksamhet. För att begränsa antalet ansökningar som bygger på orealistiska antaganden eller bristfällig planering, eller helt enkelt är oseriösa, bör en särskild avgift införas för Skolinspektionens prövning. Det är också rimligt att de som ansöker om att starta en fristående skola bidrar till finansieringen av statens merkostnader för prövningen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Riksinternatskolor, punkt 13 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 25 och 2013/14:Ub429 av och (båda S). Det finns tre riksinternatskolor: Humanistiska , Grennaskolan och Lundsbergs skola. Dessa tre riksinternat har särskilda ersättningsvillkor. Vi anser att det inte längre finns några sakliga skäl för att just dessa tre skolor ska ha särskilda regler och villkor. Regeringen bör därför återkomma till med ett lagförslag som ger Skolinspektionen befogenhet att utöva tillsyn över internatverksamheten samt ett förslag som jämställer ersättningen till dessa skolor med övriga fristående skolors villkor, både vad gäller möjligheten att ta ut avgifter för utbildningen och bidraget från det allmänna. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Tillstånd och elevavgifter för riksinternatskolor, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub318 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3 och 4. Det finns tre riksinternatskolor i : Lundsbergs skola, Grennaskolan och Humanistiska . De är gymnasieskolor som kom till för att ge utlandssvenskars barn möjlighet att gå i och bo på skola i . Enligt den senaste statistiken för exempelvis Grennaskolan har endast 43 av totalt 205 elever föräldrar utomlands. Detta utgör av eleverna och betyder att alla elever på de tre internatskolorna som har föräldrar utomlands skulle kunna inrymmas i en av dessa skolor. Jag anser att detta tydligt visar att det inte finns något behov av tre skolor om avsikten är att ge elever, vars föräldrar är utomlands, möjlighet till skolgång och internat i . Till detta kommer alla skandaler eller lagbrott som har uppkommit i vissa internatskolor. Därför bör tillstånden för två av internatskolorna återkallas och regeringen bör undersöka vilka. De tre riksinternatskolorna har logiverksamhet i anslutning till skolan. För detta tar skolorna ut en hög avgift från elevernas föräldrar. Exempelvis tar en av internatskolorna ut i årsavgift för en elev med föräldrar utomlands som ska bo på skolan. Är föräldrarna folkbokförda i och arbetar i är årsavgiften . Det är mycket pengar och innebär att många föräldrar inte har någon möjlighet att skicka sina barn till sådana skolor. Årsavgiften blir tydlig vid en jämförelse med folkhögskolornas årsavgifter för internatverksamhet. Årsavgiften för en elev som bor på internat på en folkhögskola uppgår till ca i genomsnitt. En internatskola har visserligen behov av viss personal och då det finns ungdomar på internaten, men det är marginella kostnader som inte kan motivera de skyhöga kostnaderna. Det är således fel att riksinternatskolorna har så höga avgifter. Regeringen bör därför ta fram ett regelverk som syftar till att förplikta internatskolor att inte ta ut elevavgifter för internatverksamheten som är högre än genomsnittet för internatavgiften på en folkhögskola. Detta ska gälla oavsett om internatverksamheten anordnas av skolan eller en utomstående aktör. Internatskolor ska heller inte få ta ut andra elevavgifter än den internatavgift som nämns ovan. Skolplikt och rätt till utbildning, punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub381 av (MP) och 2013/14:Ub239 av (M), 2013/14:Ub325 av och (båda C), 2013/14:Ub407 av (FP), 2013/14:Ub426 av (S) och 2013/14:Ub532 av (M). finns det ingen reglering av hur mycket undervisning barn som vistas på sjukhus ska få tillgång till. Det innebär att sjukhusets ledning tar sig frihet att prioritera bort barnbibliotek, specialpedagoger, lekterapeuter etc. med argumentet att vården ska prioriteras. Detta har knappast varit lagstiftarens intention. Samhällsuppdraget är tydligt. bör inte betrakta det som ett fritt valt arbete om barn ska få tillgång till det vi alla anser vara en rimlig livskvalitet – också på sjukhus. Regeringen bör därför tillsätta en arbetsgrupp eller en utredning för att utreda hur samhället ska kunna strukturera kraven på huvudmännen vad gäller både art och omfattning av stöd, undervisning m.m. till barn som vistas på sjukhus. Skolans värdegrund m.m., punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8 samt 2013/14:Ub464 av (KD) och 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 15–18. Skolans demokratiuppdrag måste tydliggöras så att det bättre integreras i skolans kunskapsuppdrag. Arbetet får inte reduceras till enskilda punktinsatser, tvärtom måste demokratiperspektivet vara närvarande i alla ämnen. Skolor behöver utveckla ett kritiskt förhållningssätt som innebär att normer, värden och traditioner synliggörs och ifrågasätts. Arbetet med skolans demokratiuppdrag måste utvecklas ytterligare. bör därför få i uppdrag att utveckla en strategi som syftar till att skolorna, oavsett region och huvudman, verkar för att alla elever omfattar demokratins principer. Ingen elev i skolan ska behandlas utifrån stereotypa föreställningar om kön eller sexualitet. För att skolan ska klara sitt uppdrag som förmedlare av demokratiska värden måste huvudmännen tillförsäkras tillräckliga resurser för att kunna driva värdegrundsarbete av god kvalitet. bör också arbeta för att aktuell kunskap om forskning om skola och värdegrundsarbete alltid finns att tillgå. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Skolans värdegrund m.m., punkt 18 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 15–18 samt 2013/14:Ub464 av (KD) och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8. För att kunna bli en naturlig del av det svenska samhället krävs goda språkkunskaper. Därför är det av stor vikt att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner och skolor för nationella minoriteter, alltid bör vara svenska. Skolan ska också förmedla en djupgående förståelse och acceptans för vårt svenska kulturarv. I kulturarvet ingår det svenska folkets gemensamma historia, kultur, traditioner, normer och värderingar, språk och religion. Dessa är de byggstenar vilka menar utgör grunden för ett tryggt och stabilt . Utan goda kunskaper om dessa byggstenar, framför allt gemensamma normer, värderingar och språk, är det svårt att bli en naturlig del av det svenska samhället. Skolan bör därför betona kärnfamiljens betydelse, tidigare generationers samlade kunskap och erfarenhet, den kristna etiken och inte minst den västerländska humanismens centrala betydelse i vårt samhälle. Det är av central vikt att skolan ger eleverna nödvändig kunskap om vikten av ett samhälle som genomsyras av sammanhållning. Ett led i det arbetet är att ge våra elever en naturlig relation till äldre generationer och motverka de ökande åldersklyftorna i samhället. Detta kan exempelvis ske genom att det inrättas en s.k. klassmorfar på varje skola eller i varje klass samt genom att skolklasser ges möjlighet att besöka äldreboenden för att därigenom knyta kontakter över generationsgränserna. Våra äldre kan bli en värdefull resurs i skolan. Skolan ska också lära ut den djupa innebörden av demokrati och respekt för andras åsikter samt stimulera till kritiskt och konstruktivt tänkande och reflektion kring etiska och moraliska frågor. Etik och moral ska betonas mer än så att eleverna lär sig att samarbeta, visa hänsyn, kamratanda och ärlighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Nationella prov, punkt 19 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:Ub413 av (KD) och 2013/14:Ub533 av Finn och (båda M). Jag anser att de nationella provens syfte måste tydliggöras och att det ska göras med stöd i aktuell forskning. Provens syfte bör också vara lika i såväl skolförordningen som riktlinjer. Om provens viktigaste syfte är att stödja likvärdigheten bör få i uppdrag att utreda huruvida uppsatsdelarna bör ingå i de nationella proven. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Antalet nationella prov, punkt 20 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 4. bör få i uppdrag att utreda om ett minskat antal nationella prov kan bidra till att proven i större utsträckning uppfyller sina syften. Vidare bör det utredas vilka prov som i första hand bör avskaffas. Vid bedömning ska även lärarnas samlade administrativa belastning – och hur den påverkar lärarens pedagogiska arbete – beaktas. Regeringen bör också ta initiativ till en bred partipolitisk överenskommelse om politiken kring nationella prov. Den vanliga undervisningen får stå tillbaka och proven riskerar att minska elevernas kunskaper i stället för att öka dem. Vi menar att det är dags att begränsa antalet nationella prov eftersom de går ut över lärandet och undervisningen. Vi anser att det bör finnas möjlighet att hitta en bred överenskommelse mellan partierna så att vi får ett system som är beständigt och hållbart för alla. har med sin rapport lagt fram några förslag; vi anser att dessa kan vara en utgångspunkt för en sådan överläggning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. En nationell samling för läraryrket, punkt 21 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 1. I den svenska skolan finns engagerade lärare som brinner för uppgiften att undervisa. Men är fallande resultat, bristande likvärdighet och läraryrkets låga attraktivitet faktorer som är allvarliga för skolans och elevernas framtid. Det är en utveckling som måste brytas. Därför vill vi ha en nationell samling för läraryrket. Samverkan mellan relevanta aktörer är en nödvändig förutsättning för en positiv och långsiktigt stabil utveckling för läraryrket och därmed för den svenska skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Lärarna i skolväsendet, punkt 22 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:Ub453 av (M) och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 5. Forskning visar att det enskilt viktigaste för att en elev ska nå goda resultat i skolan är att möta en skicklig och engagerad lärare. Därför vill vi se en ökad professionalisering av läraryrket med breda karriärmöjligheter, systematisk fortbildning och gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen. Skolhuvudmännen bör tillvarata lärarnas kompetens och stimulera till professionell utveckling och större ansvarstagande i skolan.