· H101AU7 · 2014-04-02 19:32:06 — Kommer Socialdemokraterna att agera på samma sätt om det nuvarande parlamentariska läget skulle bestå även efter valet?När det gäller försämringen av regelverket för de deltidsarbetslösa har Socialdemokraterna i olika sammanhang kritiserat regeringen hårt för detta. Mot bakgrund av den kritiken borde man rimligtvis kunna dra slutsatsen att Socialdemokraterna vill riva upp den nuvarande ordningen och utöka antalet deltidsdagar. Precis som i fallet med rätt till heltid finns det dock inte en enda krona avsatt i Socialdemokraternas senaste budget för detta ändamål. Vad vill socialdemokraterna egentligen i den här frågan, och hur ska de finansiera det?En ytterligare sak som är oroande ur ett väljarperspektiv är det faktum att Socialdemokraterna har ägnat sig åt dubbel bokföring. Man har ett stort gapande hål på 12 miljarder i sin budget. När budgeten togs var Socialdemokraterna emot det femte jobbskattavdraget och använde de pengarna till bland annat välfärdssatsningar. har man gjort helt om och accepterat samtliga steg i jobbskatteavdraget - men man har fortfarande kvar samma budget. Hur man ska lösa denna kraftiga underfinansiering är det ingen som vet, för märkligt nog presenterade Socialdemokraterna ingen flerårsbudget. Klart är i alla fall att Socialdemokraterna inte kommer att kunna genomföra alla de satsningar man presenterade i sin budget. Då undrar jag om förbättringarna av a-kassan kommer att bli en av de saker som får stryka på foten. Jag tycker att väljarna förtjänar ett tydligt besked kring detta. I detta betänkande kan man, precis som och alltför innan det, läsa följande: "Omfattande reformer har genomförts i arbetslöshetsförsäkringen sedan alliansregeringen tillträdde . De har varit en del av en större helhet som Alliansens jobbpolitik, byggd på arbetslinjen, utgör." Detta är alltså ett slags pliktskyldigt mantra som vi har hört gång på gång och som i det kontinuerliga och brutala mötet med verkligheten har blivit allt tröttare och alltmer tröttsamt. Det är i och för sig riktigt att omfattande reformer har genomförts på a-kassans område. De så kallade reformerna har lämnat den svenska arbetslöshetsförsäkringen i ruiner. Det vore fel, menar jag, att inte använda dramatiska ord i det här sammanhanget, eftersom försämringarna har varit dramatiska. När regeringen tog över var det av de arbetslösa som kvalificerade sig till a-kassa. är det runt en tredjedel. Det är en helt exceptionell nedgång som i grunden förändrar arbetslöshetsförsäkringens funktion som en samhällelig försäkring vid arbetslöshet. har taket i försäkringen varit fastlåst. Det betyder att det är allt färre som får ut av tidigare inkomst, så som det är tänkt att man ska få - är det runt en av tio. Det betyder att a-kassans funktion som inkomstförsäkring i praktiken är avskaffad.Vad betyder det här för enskilda människor, för den svenska arbetsmarknaden och för som samhälle? Det betyder väldigt mycket. Sociala trygghetssystem som arbetslöshetsförsäkringen bygger på förtroende och växelspel - principen är att vi betalar in tillsammans, genom arbetsgivaravgifter och genom medlemsavgifter till a-kassan, till ett system som ska garantera en viss trygghet för oss själva och andra. Vad högerregeringen gjorde var att direkt efter maktövertagandet 2006 angripa det här systemet och utsätta det för en dubbelstöt: Det blev svårare att kvalificera sig och dyrare att betala in, som det - som jag var inne på - blev svårare att få ut något över huvud taget. Det man får ut är dessutom numera nästan aldrig en funktion av tidigare inkomst. Det är klart att förtroendet för ett sådant system blir lidande.Jag tror att det är viktigt att understryka att det här inte bara är något som drabbar den som faktiskt blir arbetslös utan att det är ett grundläggande problem för vår samlade välfärd. Precis som andra försäkringar är ju inte arbetslöshetsförsäkringen något vi bara drar nytta av vi eventuellt får en utbetalning, vilket var inne på. Den som till exempel omfattas av en hemförsäkring går ju inte runt och är besviken de dagar huset inte brinner ner och de inte får ut något av försäkringen, utan värdet ligger i tryggheten att veta att det inte blir lika illa om nu olyckan skulle vara framme. På samma sätt ligger ett stort värde i en fungerande a-kassa, nämligen i tryggheten att veta att man kan undvika den värsta ekonomiska stressen och risken för fattigdom om man skulle bli arbetslös. Det är den tryggheten dagens regering aktivt har torpederat, och det är den trista utgångspunkten för dagens debatt.Herr talman! Regeringspartierna beskriver alltså ändringarna i a-kassan som en del av arbetslinjen. Med facit i hand kan vi dock se att det är ett väldigt missvisande begrepp; en riktigare beskrivning vore fattigdomslinjen. har fortfarande en högre arbetslöshet än det man betecknade som massarbetslöshet när man tog över. Sysselsättningsgraden är ungefär oförändrad. Men det har hänt andra dramatiska saker. Människor som drabbats av arbetslöshet och/eller sjukdom har blivit fattigare. De har pressats ut från den välfärdsstat vars själva syfte är att förhindra fattigdom. Andelen med låg ekonomisk standard tredubblades bland arbetslösa, sjuka och förtidspensionerade . Det är klart att detta är ett direkt resultat av en politik som just har gått ut på att försämra levnadsstandarden för de här människorna, och nedmonteringen av a-kassan är en av huvudkomponenterna i den politiken.Vi ser också en ökning av risken för fattigdom, alltså att man hamnar i en ekonomisk situation med väldigt små marginaler och där olika typer av oväntade negativa händelser snabbt kan leda till fattigdom.Sverige hör fortfarande till de länder som klarar sig bra, men det är på gamla meriter. Ändringstakten 2008-2012 var snabbare i än i alla andra EU-länder, med undantag av , när det gäller att hamna i risk för fattigdom.Detta är förändringar som kanske inte syns så tydligt på ytan i ett samhälle som det svenska. Och de är definitivt svårare att få syn på i de kretsar som har fått de största skattesänkningarna och som utnyttjar de största skattesubventionerna för att sätta guldkant på tillvaron. Men de utgör tveklöst ett problem för sammanhållningen och förtroendekapitalet i ett samhälle.Herr talman! Att läsa regeringspartiernas argumentation för den försämrade a-kassan är som att kliva in i ett slags parallell verklighet. I den teorivärld där regeringens politik för ekonomin och arbetsmarknaden hämtar sin näring hänger saker och ting väldigt väl ihop. Jobbskatteavdraget ska göra det mer lönsamt att arbeta - då får fler jobb. Sänkt a-kassa ska göra det jobbigare att vara arbetslös - då slutar fler att vara arbetslösa. Individer liksom shoppar fram sina livsbanor utifrån individuella preferenser för arbete och fritid.Det verkar vara svårt att nå fram med empiri och historiska jämförelser. Sambanden, som är mycket klara i enkelspårig ekonomisk teori, ser inte ut så i verkligheten. När gång på gång har sagt att sysselsättningen skulle bli si och så många tusen lägre om man höjde a-kassan med bygger det på antaganden som är både osäkra och ibland direkt orimliga. De faktiska resultaten av försämrad a-kassa är däremot väldigt synliga och konkreta.Jag vill understryka att vissa saker kan man få till med den politik som regeringen har genomfört. Man kan få människor att söka fler jobb om man inför ekonomiska bestraffningar. Ja, på den punkten har politiken fått resultat. Det kan vi läsa om, till exempel i regeringens budgetproposition. Men kommer arbetslösheten att sjunka om arbetslösa söker fler jobb som de inte får? Det är en helt annan historia. Det finns andra kostnader för den enskilde och för företagen förknippade med att Arbetsförmedlingen i så hög grad har fokuserat sitt arbete på kontroll och kvantitet. Det hänger då nära samman också med ändringar i reglerna för a-kassan. Det som har karakteriserat regeringens a-kassepolitik är att det har varit ett storskaligt experiment. Inom har sjunkit från toppnivåer när det gäller den andel av inkomst som tidigare ersattes vid arbetslöshet till nivåer långt under genomsnittet. Det borde ha gett tydliga positiva utslag och en väldig dynamik med arbetslösa som plötsligt blir supermotiverade och får alla de där jobben som ingen kände till, men så har det alltså inte blivit. Det finns inte heller några historiska skäl eller internationella jämförelser som har pekat i den riktningen. har snarare kombinerat en generös a-kassa med mycket låg arbetslöshet tidigare, som också var inne på. Det är heller inte så att de länder i världen där arbetslösheten är hög präglas av generösa a-kassesystem direkt.Det vi däremot kan se i den svenska statistiken, också den som redovisas i regeringens egen budgetproposition, är snarare att arbetslösheten fördjupas. Långtidsarbetslösheten har ökat kraftigt. Det faktiska utanförskapet, att hamna helt snett i förhållande till samhällets hjälpinsatser, fördjupas, och det är alarmerande.Herr talman! menar att förtjänar en bättre arbetslöshetsförsäkring och en helt annan politik som kan leda till full sysselsättning. Det är arbetslösheten som ska bekämpas - inte de arbetslösa.Detta är den röda tråden i vårt alternativa budgetförslag där vi alltså gör andra prioriteringar än regeringen för fler jobb och för en starkare arbetslöshetsförsäkring.Vi vill göra det enklare för fler att vara med i försäkringen. Vår utgångspunkt är att alla som uppfyller grundvillkoret enligt lagen och som har varit inskrivna utan arbete ska ha rätt till ersättning med grundbeloppet i a-kassan. Är man arbetslös i betydelsen att man vill ha ett jobb och aktivt söker jobb kan man också omfattas av arbetslöshetsförsäkringen.Vi vill höja golvet, alltså grundbeloppet i försäkringen. Det har stått stilla och tryckts längre och längre ned i förhållande till den allmänna lönenivån. motsvarar det brutto . När regeringspartierna fortfarande säger att det måste löna sig att arbeta när de hårdnackat avvisar förbättringar av a-kassan ger det en indikation på hur man ser på lönebildningen och på framtidens arbetsmarknad i Sverige.Vi vill höja taket, alltså det högsta belopp som man kan få. Vårt mål är att av löntagarna ska kunna få av tidigare lön vid arbetslöshet. Det vill säga att vi vill att arbetslöshetsförsäkringen faktiskt ska vara en inkomstförsäkring för fler. Det vi har finansierat i ett första steg är en höjning till , men det kommer att behövas ytterligare höjningar så småningom.Herr talman! En närmast ironisk effekt av regeringens nedmontering av arbetslöshetsförsäkringen är de regeländringar som har drabbat deltidsarbetslösa, människor som ofta redan har en svår ekonomisk situation. Genom att begränsa möjligheten till deltidsstämpling från tidigare är det nu många som förlorar på att arbeta jämfört med att vara heltidsarbetslösa. Den som har haft ett deltidsföretag vid sidan av en deltidsanställning, och som därefter har blivit av med sin anställning, drabbas särskilt hårt. Argumentet från regeringens sida var att detta skulle stimulera till fler heltidstjänster. Det har, som väntat, knappast materialiserats.Vi har drivit frågan om att ändra reglerna. Vi har också avsatt medel i vårt alternativa budgetförslag. gav regeringen besked om att den skulle se över reglerna så att inte deltidsarbetslösa diskrimineras. Regeringen har valt att hänskjuta frågan till den parlamentariska , men vi förväntar oss att regeringen inte drar benen efter sig utan faktiskt ser till att ordna upp i det här. Det har vi också nämnt i ett särskilt yttrande.Herr talman! Apropå den parlamentariska kan man konstatera att det nu hänvisas saker dit lite slentrianmässigt av regeringspartier. Det hade ju varit en sak om utredningen hade varit på väg att landa i något avgörande. Men är uppdraget förlängt till långt efter valet, så det måste vara möjligt, och jag tror också nödvändigt, att ha en ordentlig diskussion nu och i valrörelsen om vilka principer som ska vägleda arbetslöshetsförsäkringen.Sverige förtjänar en fungerande, generös och flexibel arbetslöshetsförsäkring. Dagens betänkande och majoritetens svar på motionerna visar igen att det förutsätter att vi får en ny regering.Avslutningsvis står jag bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 6. Jobben är vår viktigaste fråga. Det tror jag att alla partier är överens om.Vi i vill att alla som kan arbeta ska ha ett jobb att gå till och kunna arbeta efter egen förmåga. Fler i arbete minskar klyftorna i samhället och säkrar en uthållig finansiering av välfärden. Med jobb kommer också gemenskap, trygghet och känslan av att vara behövd.Trots att vi har gått igenom en djup och varaktig lågkonjunktur är 200 000 fler personer i sysselsättning än när Alliansen vann valet . Detta är inte en slump utan ett resultat av alliansregeringens jobbpolitik. Men det krävs mer än ett enkelt handgrepp för att långsiktigt öka sysselsättningen. Därför har Alliansen genomfört en rad olika reformer för att stärka arbetslinjen. Vi har till exempel gjort det billigare att anställa genom den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Vi har sänkt restaurangmomsen och infört och som har gett många arbeten. Vi har gjort det mer lönsamt för de lite äldre att fortsätta att arbeta, och vi har gett företagen förbättrade förutsättningar.Det går inte att se på reformer en och en, utan man måste se dem i sin helhet - en helhet som syftar till att fler jobb skapas och att fler kommer i arbete. Det handlar om en kombination av utbildningspolitik och en aktiv arbetsmarknadspolitik för att skapa förutsättningar för tillväxt och företagande, men det handlar också om aktiva insatser för omställning. Det ska löna sig att arbeta, och det ska vara lönsamt att anställa. Vi debatterar nu ett motionsbetänkande om arbetslöshetsförsäkringen med 43 motionsyrkanden, 13 reservationer och 6 särskilda yrkanden. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring, en försäkring som syftar till att ge trygghet för den som går från ett arbete till ett annat.Utformningen av arbetslöshetsförsäkringen påverkar arbetsmarknaden. Forskning som baseras på både svenska och internationella data pekar tydligt på vilka effekter en alltför generös arbetslöshetsförsäkring riskerar att få på arbetslösheten. Svårigheten är att hitta en balans mellan trygghet och svaga ekonomiska drivkrafter för jobb.Alliansens reformering av arbetslöshetsförsäkringen har syftat till att bidra till en högre sysselsättning genom att öka sökaktiviteten och sannolikheten att acceptera ett jobberbjudande. Dock har detta gjorts också med beaktande av hur negativt arbetslöshet är för varje enskild person och för samhället i stort.Herr talman! Det är viktigt att det finns ett skyddsnät vid arbetslöshet, men lika viktigt är en aktiv arbetsmarknadspolitik för att främja omställning. Det handlar dels om att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och sysselsättning, dels om insatser för aktivitet och omställning. Vårt mål är full sysselsättning, och vi kan se att jobben framför allt skapas i företag som växer och anställer.Vår prioritering är arbetslinjen och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Lösningen är att rusta personer så att de får en bra grund att stå på och blir anställbara som företagen ges incitament att anställa.Vad avser detta betänkande vill samtliga fyra oppositionspartier på olika sätt göra en översyn av arbetslöshetsförsäkringen, bland annat när det gäller taket för ersättningsnivåerna. Förslag på höjda ersättningar finns, men ett gemensamt ställningstagande hur stor höjningen ska vara eller utformas saknas i betänkandet.En del av kritiken rör att avgiften till arbetslöshetsförsäkringen är för hög. avskaffade regeringen den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalat till staten och som arbetslöshetskassorna i sin tur tog ut genom en högre avgift.En parlamentarisk socialförsäkringsutredning har fått i uppdrag av regeringen att se över de allmänna försäkringarna vid sjukdom och arbetslösheten. Syftet är att överväga förändringar som ger hållbara försäkringar för framtiden. De förändringar som kan bli aktuella ska även bidra till långsiktigt ökad sysselsättning och därmed långsiktigt hållbara statsfinanser. Flera ledamöter i arbetsmarknadsutskottet sitter med som ledamöter i denna utredning, dock inte jag själv.Många motioner och avsnitt i detta motionsbetänkande omfattas av direktiven till eller av tilläggsdirektiv till densamma. Med anledning av detta hänvisar utskottet i sitt ställningstagande till just denna utredning, till exempel när det gäller villkor för rätt till ersättning och administrering av försäkring och aktivitetsstöd.Även vad avser motionerna i rätten att begränsa sitt arbetssökande, det vill säga 100-dagarsregeln, och deltidsbegränsningar, den så kallade 75-dagarsregeln, har det genom tilläggsdirektiv gjorts till föremål för beredning i där samtliga partier ingår.Samtliga fyra oppositionspartier har lämnat separata särskilda yttranden i dessa frågor, vilket tidigare nämnts.Konsekvenserna av en återgång till att de arbetssökande kan begränsa sitt sökande till medför enligt att tiderna för arbetslöshet ökar, vilket ger ökade kostnader för staten. skulle rörligheten på svensk arbetsmarknad minska.När deltidsbegränsningen infördes förändrades systemet med deltidsstämpling i perioder med möjlighet till förlängning i ytterligare två perioder, det vill säga . Deltidsstämplingen medförde att arbetsgivarna kunde fortsätta bygga scheman på deltider som det allmänna fick betala via skatt och a-kassa och personer riskerade att hamna i deltidsarbetslöshet. Reformen var bland annat tänkt att öka incitamenten för deltidsarbetslösa att gå över till heltidssysselsättning.Riksrevisionen har genomfört sin granskning Effekter av förändrade regler för deltidsarbetslösa vilken presenterades för arbetsmarknadsutskottet . Med rapporten följer ett antal rekommendationer, bland annat att regeringen bör utvärdera effekterna av reformen men också rekommendationer till Arbetsförmedlingen om riktade insatser.Som jag tidigare nämnt ingår rätten att begränsa sitt arbetssökande och deltidsbegränsningen i den parlamentariska , och vi följer noggrant vilka rekommendationer och förslag som kommer ur detta.Avseende företagens villkor och regler om bisyssla kan vi konstatera att alliansregeringen tagit ett flertal initiativ som ska göra det enklare att vara företagare. Även här ingår i den parlamentariska uppdrag att redovisa och analysera samspelet och konsekvenserna av en ökad harmonisering av sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna samt i detta arbete också beakta och utforma förslag från ett företagarperspektiv.I den tidigare utredningen för företagare behandlades flera av de frågor som bland annat har motionerat om. Resultatet av utredningen blev ett stort antal förslag där flera förslag lett vidare till proposition men inte alla. Ett förslag som utredningen var överens om men som inte gått vidare till en proposition rör just situationen för styrelseledamöter i sociala företag, vilket tidigare nämnts.Vi moderater kommer att fortsätta ta ansvar för , lägga fram finansierade förslag och se till att vi har en arbetslinje och en försäkring som också bidrar till omställning på arbetsmarknaden.Herr talman! Härmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. En sak som vi känner till utifrån den senast tillgängliga statistiken över försörjningsstöd, eller socialbidrag, är att ungefär hälften av dem som söker försörjningsstöd hos kommunen gör det på grund av arbetslöshet. Det är en kraftig ökning av gruppen som måste gå till kommunen och få lägsta möjliga existensminimum på grund av arbetslöshet. Att det har ökat är ett ganska direkt resultat av regeringens politik eftersom det har blivit svårare för den som är arbetslös att få ta del av arbetslöshetsförsäkringen.Är detta bra eller dåligt, ? Betyder det att regeringens arbetslinje har varit framgångsrik i detta avseende eller inte? Har någon kommentar till detta? Vad kan det tänkas ha för effekt på den samlade svenska välfärdsmodellen när man övergår från en generell ordning som arbetslöshetsförsäkringen är till ett behovsprövat och individualiserat bidrag som man måste få från kommunen? Det skulle vara intressant att höra. Det är ingen topp vad gäller försörjningsstöd just , utan toppen var faktiskt . Det är alltså ingen nyhet med försörjningsstödet. Men tanken att kunna få ett komplement när man behöver det tror jag att även tycker är bra. Arbetslinjen är ju en arbetslinje, och det innebär att vi på alla sätt ska försöka se till att människor kommer i arbete. Om man blir arbetslös är inte det första man tänker att man ska få försörjningsstöd, utan det första man tänker är att man måste komma tillbaka i arbete. Därför lägger vi våra resurser på att se till att människor kommer tillbaka till arbete.Eftersom vi nu står här och jag har representant framför mig tänkte jag ställa en fråga utifrån det anförande som hölls tidigare och som jag då inte kunde begära replik på. När man ska ha av sin tidigare lön - vilket jag uppfattade var ert förslag, och som jag antar gäller hela ersättningsperioden - hur ska detta finansieras? Och finns det någon övre gräns? Jag kan se att det är rätt olyckligt om man tar en person som har ett jobb där man får , som exempelvis vi har, och får av detta. Övriga ska ju finansiera detta via skattsedeln eller via medlemsavgifter. När det gäller hur vi ska finansiera olika saker finns detta i vår alternativa budgetmotion. Den finns tillgänglig bland annat på hemsida.Det finns naturligtvis ett tak i det vi föreslår. Det redogjorde jag också för. Vi vill ha ett högre tak än , men vi vill inte att man ska få obegränsat mycket i a-kassa. Problemet med dagens situation är just att genom att taket har stått stilla är det allt färre som får möjligheten att få av tidigare inkomst. Jag sade att vårt mål är att av dem som får a-kassa ska kunna få av sin tidigare inkomst. De som inte får det är de som tjänar mer än det som slår i taket.Nu kommer jag till min egen fråga i detta replikskifte. Det som säger är intressant mest därför att det inte innehöll så mycket. Det viktiga är att man söker ett jobb, säger hon. Det är helt riktigt. Men min fråga var: Är det då bra att man tvingas till försörjningsstöd i stället för att inbegripas i arbetslöshetsförsäkringen när man är arbetslös?Jag kan gissa lite grann utifrån den politik som har förts men också utifrån det som till exempel statsministern sade när han fick frågan om problemen med att folk slås ut från a-kassan. Det som händer är att människor hittar andra grunder för sin försörjning, sade han. Sedan preciserade han: Man får stöd och hjälp av sina föräldrar, av sin partner eller på annat sätt.Är detta den lösning ni ser när a-kassan försämras? Ska man gå till kommunen och söka försörjningsstöd, som är på lägsta existensminimum och individuellt prövat i stället för att vara en rättighet? Eller förväntas det att man som , för väldigt länge sedan, helt enkelt ska hänvisas till sina föräldrar, till sin partner eller till andra typer av välgörenhetsåtgärder? Försörjningsstödet får man när det saknas pengar på ett annat sätt. Jag kan hålla med om att man inte ska utgå ifrån att alla har en partner, föräldrar eller någon annan som sköter försörjningen. Det finns personer som inte har vare sig partner eller föräldrar som kan göra det. Självfallet är inte detta utgångsläget.Vad jag sade handlade det inte bara om att man ska söka jobb, utan också om att man ska få ett jobb. Det är det som är grunden till att komma tillbaka till jobb. A-kassan är en omställningsförsäkring. Det stämmer helt och fullt att taket har legat kvar under . Ni ser en annan lösning. Vi lägger resurserna på att se till att människor kommer i arbete. Ni vill lägga resurserna på att de som är arbetslösa i stället kanske blir kvar i arbetslöshet på grund av ett höjt tak. Jag ska först göra ett tillrättaläggande: Taket har inte bara stått still.