bet · H101UbU18 · 2014-05-12 00:00:00 — 2013/14:UbU18 Gymnasial lärlingsanställning behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2013/14:80 Gymnasial lärlingsanställning, två motioner som väckts med anledning av propositionen och en motion från den allmänna motionstiden . I betänkandet finns ett yttrande från arbetsmarknadsutskottet. I propositionen föreslås en ny lag om gymnasial lärlingsanställning. Förslaget innebär att en elev som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning inom ett av gymnasieskolans yrkesprogram ska kunna vara anställd i en ny anställningsform, gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från den föreslagna lagen ska få göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Arbetstagare som omfattas av lagen om gymnasial lärlingsanställning föreslås undantas från tillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd. Det lämnas också ett förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) som innebär att en elev inom den gymnasiala lärlingsutbildningen som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt inte ska anses som arbetstagare, om inte arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. En anställning enligt den nya lagen föreslås omfatta hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet. En sådan anställning omfattar alltså inte eller lov. För att eleven ska hinna fullgöra sin utbildning under terminerna lämnas ett förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) som innebär att arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning ska ha rätt till semesterledighet enbart om detta har avtalats särskilt. En arbetstagare i en sådan anställning ska under pågående anställning ha rätt till semesterersättning för den semesterlön som har tjänats in men inte tagits ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna. I betänkandet finns fyra reservationer (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om gymnasial lärlingsanställning, 2. lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 3. lag om ändring i skollagen (2010:800), 4. lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Därmed bifaller proposition 2013/14:80 punkterna 1–4 och avslår motion 2013/14:Ub6 av m.fl. (V). Reservation 1 (V) Gymnasial lärlingsanställning och kollektivavtal 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 2 (S, MP, V) En ny anställningsform för lärlingar 2013/14:Ub225 av och (båda KD). Översyn av gymnasial lärlingsutbildning 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 3 (S, MP) Gymnasial lärlingsutbildning och arbetsmarknadens parter 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 4 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:80 Gymnasial lärlingsanställning, två motioner som väckts med anledning av propositionen och en motion från den allmänna motionstiden . En redovisning av motionerna finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Ett yttrande från arbetsmarknadsutskottet återges i bilaga 3 (yttr. 2013/14:AU3y). Bakgrunden till ärendet är att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom den gymnasiala lärlingsutbildningen kombinera anställning och studier (dir. 2009:70). Utredningen tog namnet (U 2009:02). överlämnade utredningen betänkandet Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19). Betänkandet har remissbehandlats tillsammans med promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) som tagits fram inom (). Därutöver har också promemorian Ändring i semesterlagen med anledning av gymnasial lärlingsanställning (U2013/2796/GV), som tagits fram inom , remissbehandlats. Regeringen behandlade vissa delar av förslagen i betänkandet (SOU 2010:19) och promemorian (U2010/5775/G) i propositionen Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning (prop. 2010/11:104) och föreslog bestämmelser i skollagen (2010:800) om utbildningskontrakt. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2010/11:UbU17, rskr. 2010/11:305). Lagen (2011:877) om ändring i skollagen trädde i kraft . Lagrådet har yttrat sig över förslagen i betänkandet och de två promemoriorna. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I propositionen föreslås en ny lag om gymnasial lärlingsanställning. Förslaget innebär att en elev som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning inom ett av gymnasieskolans yrkesprogram ska kunna vara anställd i en ny anställningsform, gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från den föreslagna lagen ska få göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. Arbetstagare som omfattas av lagen om gymnasial lärlingsanställning föreslås undantas från tillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd. Det lämnas också ett förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) som innebär att en elev inom den gymnasiala lärlingsutbildningen som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt inte ska anses som arbetstagare, om inte arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. En anställning enligt den nya lagen föreslås omfatta hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet. En sådan anställning omfattar alltså inte eller lov. För att eleven ska hinna fullgöra sin utbildning under terminerna lämnas ett förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) som innebär att arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning ska ha rätt till semesterledighet enbart om detta har avtalats särskilt. En arbetstagare i en sådan anställning ska under pågående anställning ha rätt till semesterersättning för den semesterlön som har tjänats in men inte tagits ut. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens lagförslag och en motion som rör förslaget. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller tillkännagivanden som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet bifaller propositionens förslag om en ny lag om gymnasial lärlingsanställning, lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, lag om ändring i skollagen (2010:800) och lag om ändring i semesterlagen (1977:480). Därmed avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (V). Bakgrund och principiella utgångspunkter Gymnasieskolan reformerades (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Reformen innebär bl.a. att gymnasial lärlingsutbildning har införts som en alternativ utbildningsväg inom de tolv yrkesprogrammen. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ställer samma formella krav på elevers förkunskaper som den skolförlagda utbildningen. Utbildningsmålen är desamma, och båda utbildningsvägarna ska leda till en gymnasial yrkesexamen. Arbetslivets tydligare involvering i lärlingsutbildningen innebär dock att åtaganden och ansvarsfördelning mellan arbetsplatsen och skolhuvudmannen måste vara tydliga. Därför ska s.k. utbildningskontrakt upprättas för varje elev i vilka det bl.a. ska framgå vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, hur ansvar för eventuella skador fördelas, avtalstid och grunderna för att kontraktet ska kunna upphöra innan avtalstiden har löpt ut (16 kap. 11 a § skollagen [2010:800]). Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på alla yrkesprogram. En elev som deltar i en gymnasial lärlingsutbildning utför dock en väsentligt större andel av sin utbildning som arbetsplatsförlagt lärande än en elev i en huvudsakligen skolförlagd yrkesutbildning. Enligt lärlingsutredningen (SOU 2010:19) har arbetsmarknadens parter agerat som att elevstatus ska gälla under arbetsplatsförlagd utbildning. I den arbetsrättsliga lagstiftningen finns inte någon definition av begreppet arbetstagare. Parterna disponerar inte över om den arbetspresterande parten är arbetstagare eller inte. För att avgöra om en elev är arbetstagare sker en prövning av samtliga omständigheter på arbetsplatsen och vid utförandet av arbetsuppgifterna. gör bedömningen att gymnasiala lärlingar under genomförande av den arbetsplatsförlagda utbildningen sannolikt anses som arbetstagare. Regeringen anser att det är otillfredsställande att det råder oklarhet om elevers rättsliga ställning när de utför den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen. I proposition 2013/14:80 Gymnasial lärlingsanställning föreslås att en ny anställningsform för gymnasiala lärlingar ska införas – gymnasial lärlingsanställning. Anställningen ska regleras i en särskild lag om gymnasial lärlingsanställning. Enligt den nya lagen får en elev som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av en sådan utbildning enligt ett utbildningskontrakt ingå avtal om tidsbegränsad anställning (avtal om gymnasial lärlingsanställning) inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet (1 §). Regeringen anger som skäl för sitt förslag i denna del bl.a. följande: Den gymnasiala lärlingsutbildningen har som ett av sina främsta syften att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden genom att föra skola och arbetsliv närmare varandra. Regeringen anser att ett bra sätt att ytterligare främja detta är att underlätta möjligheter till anställning av elever redan under utbildningen. En anställning kan stimulera eleverna inom lärlingsutbildningen till ett ökat engagemang för sin utbildning och motivera lärlingarna att fullfölja denna i stället för att gå ut i arbete , något som kan bli problematiskt om arbetsmarknaden senare viker. Möjligheten till anställning redan under utbildningen kan också underlätta för företag att på ett tidigare stadium säkra sin kompetensförsörjning som kan leda till en tillsvidareanställning efter avslutad utbildning. I propositionen föreslås också att det ska införas bestämmelser i skollagen (2010:800) som innebär att en elev som utför arbete enligt ett utbildningskontrakt inte i det sammanhanget ska anses som arbetstagare, om inte arbetet omfattas av ett avtal om gymnasial lärlingsanställning. Ett sådant avtal ska kunna ingås med stöd av den särskilda lagen. Regeringen anger som skäl för sitt förslag i denna del bl.a. följande: För lärlingar som inte har ingått ett muntligt eller skriftligt avtal om en anställning kan det komma att uppstå oklarheter huruvida de ska betraktas som elev eller arbetstagare. Denna osäkerhet kan påverka företagens vilja att ta emot lärlingar. Regeringen anser därför att det är angeläget att tydliggöra elevernas rättsliga ställning. Genom att göra detta och införa en särskilt anpassad reglering för gymnasiala lärlingsanställningar skapas bättre förutsättningar för att i ökad utsträckning såväl ta emot som anställa lärlingar. Eftersom utbildningsinnehållet är det mest väsentliga i lärlingsutbildningen anser regeringen att utgångspunkten bör vara att en lärling inte ska anses som arbetstagare samt att detta bör komma till uttryck i skollagen. Regeringen föreslår vidare att arbetstagare som har en gymnasial lärlingsanställning ska undantas från tillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd, förkortad LAS, vilket ska framgå av både den särskilda lagen (1 §) och LAS. Regeringen anger som skäl för sitt förslag i denna del bl.a. följande: Det finns möjlighet att träffa avtal om tidsbegränsad anställning enligt LAS och möjlighet för arbetsmarknadens parter att sluta kollektivavtal om andra former av visstidsanställningar som kan anpassas för gymnasiala lärlingar. Flertalet av bestämmelserna i lämpar sig dock inte för att tillämpas på anställda gymnasiala lärlingar, bl.a. bestämmelserna om uppsägning och avskedande. Regeringen konstaterar vidare att allmän visstidsanställning går över till en tillsvidareanställning om arbetstagaren har varit anställd . Anställning av gymnasiala lärlingar kan därför bli mindre attraktivt för vissa arbetsgivare, om allmän visstidsanställning är den enda lagstadgade möjligheten till anställning av dessa lärlingar. Det finns visserligen möjlighet att ingå kollektivavtal som är anpassade för gymnasiala lärlingar. Utgångspunkten bör dock enligt regeringens mening vara att alla relevanta arbetsgivare ska ges möjlighet att kunna erbjuda arbetsplatsförlagt lärande och anställa lärlingar, även sådana som inte har slutit kollektivavtal. Enligt förslaget ska ett avtal om gymnasial lärlingsanställning vara ogiltigt i den utsträckning det upphäver eller inskränker en arbetstagares rättigheter enligt lagen om gymnasial lärlingsanställning. Avvikelser från lagen får dock göras genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. En arbetsgivare som är bunden av ett kollektivavtal föreslås få tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i sådant arbete som avses med avtalet (2 §). Avtal om gymnasial lärlingsanställning ska enligt regeringens förslag få avse hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet i den gymnasiala lärlingsutbildningen (3 §). En sådan anställning omfattar dock inte eller lov. För att eleven ska hinna fullgöra sin utbildning under terminerna föreslår regeringen en ändring i semesterlagen (1977:480) som innebär att arbetstagare i en gymnasial lärlingsanställning ska ha rätt till semesterledighet enbart om detta har avtalats särskilt. En arbetstagare i en sådan anställning ska under pågående anställning ha rätt till semesterersättning för den semesterlön som har tjänats in men inte tagits ut. Arbetsgivare ska enligt propositionen vara skyldiga att lämna skriftlig information till arbetstagare i gymnasial lärlingsanställning om alla villkor som är av väsentlig betydelse för anställningsavtalet eller anställningsförhållandet. I den nya lagen om gymnasial lärlingsanställning anges en miniminivå för vilka villkor som arbetsgivaren typiskt sett ska informera om. Informationsskyldigheten gäller endast vid anställningar som är längre än (4 §). Arbetsgivare ska vidare lämna ny skriftlig information inom en månad om förutsättningarna för anställningen ändras genom ett beslut av arbetsgivaren eller genom en överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren och ändringen gäller någon av de uppgifter som arbetsgivaren har informerat om eller skulle ha informerat om (5 §). En gymnasial lärlingsanställning ska enligt lagförslaget upphöra när lärlingen avslutar det arbetsplatsförlagda lärandet i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Anställningen upphör dock om den löper ut enligt avtalet om gymnasial lärlingsanställning eller om en part frånträder utbildningskontraktet. Anställningen kan även upphöra före avtalstidens slut om en part har rätt att frånträda utbildningskontraktet i enlighet med villkoren i det men väljer att enbart avsluta anställningen (6 §). Den nya lagen föreslås även innehålla regler om skadeståndsskyldighet för arbetsgivare i vissa fall, preskription och rättegångsbestämmelser (7–9 §§). Regeringen föreslår att lagförslagen ska träda i kraft . Av arbetsmarknadsutskottets yttrande (yttr. 2013/14:AU3y) framgår bl.a. följande: Den ordning som regeringen nu föreslår med en särskild lag om gymnasial lärlingsanställning där anställningsformen regleras, en undantagsbestämmelse i LAS och ett tydliggörande i skollagen om att en lärling som utgångspunkt inte är arbetstagare är, enligt arbetsmarknadsutskottet, en väl avvägd ordning. När det gäller förslaget om att arbetstagare som är anställda i gymnasial lärlingsanställning ska undantas från LAS bör det framhållas att flera av bestämmelserna i inte lämpar sig för tillämpning på anställda gymnasiala lärlingar. Genom sin utbildningskoppling avviker den föreslagna anställningsformen från vad som vanligtvis gäller för ett anställningsförhållande, t.ex. i fråga om uppsägning och avskedande. anser därför att det är en rimlig avvägning att undanta gymnasiala lärlingar från LAS tillämpningsområde. välkomnar regeringens förslag om att det i den nya lagen om gymnasial lärlingsanställning ska införas en informationsskyldighet för arbetsgivaren om anställningsvillkoren liknande den som finns i LAS. Vidare anser arbetsmarknadsutskottet att den rättsliga utformning som regeringen i övrigt föreslår är väl utformad. ställer sig bakom regeringens lagförslag. Det innebär att arbetsmarknadsutskottet anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka propositionen och avstyrka motionen 2013/14:Ub6 (V). I kommittémotion 2013/14:Ub6 av m.fl. (V) föreslås att ska avslå propositionen. Enligt motionärerna bör man vara varsam med att införa nya anställningsformer. Lärlingsanställningar i deras egentliga mening är enligt motionärerna förbehållna dem som går en färdigutbildning inom en anställning. Sådana anställningar bygger på lärlings- eller utbildningsavtal mellan arbetsmarknadens parter. Regeringen redovisar enligt motionärerna inga tungt vägande skäl för att gå ifrån dagens ordning där lärlingsanställningar är förbehållna denna grupp. Elever inom den gymnasiala lärlingsutbildningen kan anställas om så skulle önskas, framför allt genom visstidsanställning och anpassade kollektivavtal. Åtgärder för att ytterligare uppmuntra detta är enligt motionärerna inte eftersträvansvärda. Om regeringens förslag skulle antas skulle enligt motionärerna även den olyckliga situationen uppstå att eleverna undantas från LAS. De fackliga organisationerna skulle då, framhåller motionärerna, fråntas inflytande, kontroll och påverkan på dessa anställningar. har, till skillnad från flera europeiska länder, en lång tradition av skolförlagd yrkesutbildning. Genom gymnasiereformen (Gy 2011) finns dock en gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ utbildningsväg inom yrkesprogrammen. Länder med yrkesutbildningen organiserad som lärlingsutbildning har generellt en lägre ungdomsarbetslöshet än . Ett viktigt skäl till detta är den nära relationen mellan utbildning och arbetsliv. Den gymnasiala lärlingsutbildningen har som ett av sina främsta syften att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden genom att föra skola och arbetsliv närmare varandra. anser mot den bakgrunden i likhet med regeringen att ett bra sätt att ytterligare främja detta är att underlätta möjligheterna till anställning av elever redan under utbildningen. anser också att en anställning kan stimulera eleverna inom lärlingsutbildningen till ett ökat engagemang för sin utbildning och motivera lärlingarna att fullfölja utbildningen. Genom att kunna anställa lärlingarna under utbildningen bör också företagen som tar emot lärlingar på ett tidigare stadium kunna säkra sin kompetensförsörjning och underlätta för att lärlingarna ska kunna få tillsvidareanställningar efter avslutad utbildning. En viktig utgångspunkt för regeringens förslag har varit att det råder oklarhet om elevers rättsliga ställning när de utför den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen och att detta är otillfredsställande. delar regeringens uppfattning att oklarheter på området är otillfredsställande. Det är viktigt för både eleverna och företagen som tar emot dem att få klarhet i om lärlingarna ska betraktas som elever eller arbetstagare. Den ordning som regeringen nu föreslår med en särskild lag om gymnasial lärlingsanställning där anställningsformen regleras, en undantagsbestämmelse i LAS och ett tydliggörande i skollagen om att en lärling som utgångspunkt inte är arbetstagare anser utbildningsutskottet i likhet med arbetsmarknadsutskottet är en väl avvägd ordning. När det gäller förslaget om att arbetstagare som har gymnasiala lärlingsanställningar ska undantas från LAS bör det framhållas att det visserligen finns möjlighet att träffa avtal om tidsbegränsad anställning enligt LAS och möjlighet för arbetsmarknadens parter att sluta kollektivavtal om andra former av visstidsanställningar som kan anpassas för gymnasiala lärlingar. Flera av bestämmelserna i lämpar sig dock inte för tillämpning på anställda gymnasiala lärlingar. Genom sin utbildningskoppling avviker den föreslagna anställningsformen från vad som vanligtvis gäller för ett anställningsförhållande, t.ex. i fråga om uppsägning och avskedande. anser därför i likhet med arbetsmarknadsutskottet att det är en rimlig avvägning att undanta gymnasiala lärlingar från LAS tillämpningsområde. Även i övrigt anser utbildningsutskottet att förslagen på rättslig reglering är väl avvägda. Med det anförda tillstyrker utbildningsutskottet regeringens proposition och avstyrker motion 2013/14:Ub6 (V). Utskottet övergår nu till under särskilda rubriker behandla de motioner som innehåller en begäran om tillkännagivanden som rör frågor som anknyter till lagförslagen. Gymnasial lärlingsanställning och kollektivavtal Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att endast företag med kollektivavtal ska kunna använda sig av den gymnasiala lärlingsanställningen. Jämför reservation 2 (S, MP, V). I propositionen (s. 18–19) sägs bl.a. följande om vilka företag som ska kunna använda sig av den gymnasiala lärlingsanställningen: Utgångspunkten bör enligt regeringens mening vara att alla relevanta arbetsgivare ska ges möjlighet att erbjuda arbetsplatsförlagt lärande och anställa lärlingar. Förutsättningarna för anställning bör därför inte begränsas till arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal. Den nya särskilda lagen bör dock göras semidispositiv, dvs. arbetsmarknadens parter bör ges möjlighet att genom kollektivavtal träffa överenskommelser som innebär en avvikelse från lagen. Av arbetsmarknadsutskottets yttrande (yttr. 2013/14:AU3y), i vilket arbetsmarknadsutskottet avstyrker kommittémotion 2013/14:Ub7 (S) yrkande 3, framgår bl.a. följande: I likhet med regeringen anser arbetsmarknadsutskottet att utgångspunkten bör vara att alla relevanta arbetsgivare ska ges möjlighet att kunna erbjuda arbetsplatsförlagt lärande och anställa lärlingar. Att begränsa sig till arbetsgivare som har kollektivavtal vore fel väg att gå. Ett sådant krav skulle kunna utestänga en stor andel av de små och medelstora företagen i och därmed försvåra strävan att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden. I sin motion påpekar motionärerna även vikten av att den arbetsrättsliga lagstiftning som behövs med anledning av införandet av gymnasiala lärlingsanställningar utformas med hänsyn till den svenska arbetsmarknadsmodellen. noterar i det sammanhanget att den föreslagna 2 § i den nya lagen om gymnasial lärlingsanställning tillåter att avvikelser från lagen får göras genom kollektivavtal som slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, helt i linje med vad som är vedertaget på det arbetsrättsliga området. I kommittémotion 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 3 föreslås att endast företag med kollektivavtal ska kunna använda sig av den gymnasiala lärlingsanställningen. Med detta vill motionärerna betona vikten av att anställningen sker inom ramen för branschens speciella behov och struktur och med hänsyn till vad som i övrigt regleras i kollektivavtalen. Vidare framhåller motionärerna att den arbetsrättsliga lagstiftningen som behöver ändras vid införandet av den nya lagen om gymnasial lärlingsanställning bör ändras på det sätt som är vedertaget inom det arbetsrättsliga området, dvs. genom dispositiv lagstiftning med hänsyn till den svenska arbetsmarknadsmodellen. När det gäller frågan om vilka företag som ska kunna använda sig av den gymnasiala lärlingsanställningen anser utbildningsutskottet i likhet med regeringen och arbetsmarknadsutskottet att utgångspunkten bör vara att alla relevanta arbetsgivare ska ges möjlighet att erbjuda arbetsplatsförlagt lärande och anställa lärlingar.