bet · H101KU10 · 2014-01-15 00:00:00 — I en utvärdering av arbete med EU-frågorna 1996 yttrade sig Nämnden tog upp frågan om vem som bör företräda regeringen vid nämndens sammanträden. renheter var att diskussioner om förhandlingspositioner är menings- fulla endast om de förs med den som bär det faktiska ansvaret för Enligt nämndens mening var det därför angeläget att statsrå- den är närvarande vid nämndens sammanträden. förekomma i de fall statsrådet på grund av starka skäl tvingas att utebli. Om en statssekreterare ska företräda regeringen vid rådsmötet kan det vara lämpligt att hon eller han också är närvarande vid nämndens sammanträde, instämde till fullo i nämndens upp- fattning om värdet av statsrådens närvaro vid nämndens sammanträden. uttalanden som nämnden hade gjort i sitt yttrande borde enligt utskottets uppfattning kunna tjäna som riktlinjer i denna fråga. tets förslag gav regeringen till känna vad utskottet anfört om statsrådens närvaro i (bet. 1996/97:KU2 s. 27, rskr. 74–76). har därefter bekräftat sin inställning, se bl.a. betän- kande 2005/06:KU20. Så snart det nya EU-ordförandeskapet offentliggör de planerade tidpunk- terna för möten i de tio rådskonstellationerna för det kommande halvåret ställer samman en preliminär sammanträdesplan som Den preliminära sammanträdesplanen sänds till samt- liga statsråds- och statssekreterarassistenter samt till EU-samordnarna på Syftet är att statsrådet ska kunna pla- nera in förväntade samråd med nämnden. av kansliet allteftersom ordförandeskapet reviderar rådsmötesplaneringen. Den skickas till ovan nämna berörda parter. också tillgänglig på webbsida. 11 REGERINGENS FÖRETRÄDARE VID SAMRÅD OCH ÖVERLÄGGNINGAR I EU-FRÅGOR SAMT VID Så snart den preliminära planen sammanställts bokar kansliet preliminärt in statsråden för samråd i nämnden. Kansliet uppskattar den ungefärliga tidsåtgången för varje statsråd som ska komma till nämnden. före nämndens sammanträde, när dagordningen för rådets möte finns tillgänglig, kontaktar kansliet återigen statsrådsassistenten för att preliminärt fastställa tidpunkten och tidsåtgången för samrådet. Kansliet håller sedan kontinuerlig kontakt med statsrådens assistenter och samordnare inför samrådet i nämnden. införde den dåvarande ordföranden en praxis som innebär att ett statsråd som fått förhinder personligen tar kontakt med ordföranden. I ett brev som en senare ordförande i skickade till samtliga statsråd och statssekreterare anges bl.a. följande: Statsråden bör vara närvarande vid sammanträden. Undantag bör endast förekomma i de fall statsrådet på grund av starka skäl är tvungen att utebli. Praxis är utvecklad och knäsatt i , senast i samband med att och (2005/06: KU20, ss. 86–93). I sammanhanget kan nämnas att det förekommit att statsråd som avsett att låta statssekreterare komma till nämnden slutligen valt att personligen närvara efter kontakt med ordföranden. I möjligaste mån försöker kansliet tillmötesgå statsrådens önskemål när det gäller tidpunkten för samrådet i nämnden, för att underlätta statsrådens närvaro. I undantagsfall har även nämndmötet skjutits fram i tiden för att statsrådet personligen ska kunna närvara. I ett cirkulär som utgivits av Statsrådsberedningen (SB) ges bl.a. detaljerad information om regeringens samråd i (Cirkulär 2 Samråd, överläggning och information mellan regering och riksdag i EU- frågor). I stycke 4.3 anges som huvudregel att statsrådet ska närvara i nämnden. har även återkommande lyft frågan vid kansliets informella möten med . känner till har det inte förekommit att statsråd inte har kommit till nämnden trots att nämnden framställt önskemål om detta. Som framhållits ovan förekommer det att statsråden lägger om sin planering för att kunna närvara personligen. Kansliet försöker också, i samförstånd med presidiet, underlätta statsrådens personliga närvaro. I promemorian anförs att ett skäl till att statsråd inte närvarar vid nämndens sammanträde kan vara att nämndmötet ibland sammanfaller med ett annat tidigare rådsmöte som statsrådet också deltar i. Ett annat skäl kan vara viktigare utlandsresor. Nationella engagemang godtas endast undantagsvis. Representation i nämnden av andra än statsråd och statssekreterare har förekommit undantagsvis, exempelvis vid regeringsskiftet innan en ny regering hade utsetts. 11 REGERINGENS FÖRETRÄDARE VID SAMRÅD OCH ÖVERLÄGGNINGAR I EU-FRÅGOR SAMT VID Genom en skrivelse till samtliga utskottskanslier begärde utskot- tet svar på frågan om det har förekommit att statsråd inte har kommit till överläggning med utskottet trots att utskottet önskat det. vis är svaret att det inte har förekommit. Vidare frågades om det finns några andra erfarenheter och kommentarer kring frågan om vem som representerar regeringen i utskottet vid överlägg- ningar respektive information i EU-frågor. Ungefär hälften av utskottskans- lierna hade inga kommentarer till frågan. Övriga kanslier tog upp frågor som vikten av planering för att säkerställa deltagande på lämplig politisk Regeringsföreträdarnas närvaro synes i allt väsentligt ligga på den nivå som önskas. Utskottet kan konstatera att det har förekommit fler överläggningar i utskotten med regeringen om EU-frågor . Det är utskotten som begär överläggning med regeringen, vilket innebär att det ökade antalet överläggningar visar på ökad aktivitet i EU- frågor bland utskotten. Huruvida det är statsråd eller statssekreterare som företräder regeringen vid överläggningar i utskott i EU-frågor varierar mellan utskotten. förutsätter att önskemål från ett utskott om att regeringen ska företrädas av ett statsråd hörsammas även fortsättningsvis. När det gäller vikten av statsråds närvaro vid samråd i vill påminna om sina tidigare ställningstaganden. Utskottet har instämt i uppfattning att det är angeläget att statsråden är närvarande vid nämndens sammanträden. Undantag bör endast förekomma i de fall statsrådet på grund av starka skäl är tvunget att utebli (bet. 1996/97:KU2). Utskottet vidhåller sin uppfattning. Det är således positivt att granskningen visar att statsrådens närvaro är hög. Utskottet förutsätter att statsråden också i fortsättningen uteblir endast på grund av starka skäl. Den ordning som redovisas i svaret från för att åstadkomma hög närvaro synes fungera väl. Sakregister 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 SAKREGISTER 2000/01–2012/13 Tryck: , 2014 lämnar vanligen två granskningsbetänkanden till kammaren. handlar det om statsrådens tjänsteutövning och rör de anmälningar som utskottet har fått in från enskilda ledamöter i kammaren om granskningar som vi bör göra, och vi gör granskningar för alla de anmälningar som kommer in.På hösten har vi ett annat granskningsbetänkande. Det gäller mer generella frågor. Det är administrativt riktade granskningar om hur regeringen arbetar mer generellt. Där brukar debatten kanske vara något mindre emotionell, och det är vanligtvis färre reservationer i betänkandet. Vi brukar vara enhälliga i betänkandet, och det är vi också.Vi har granskat en rad olika områden. Jag ska gå in på några få lite kort och översiktligt. Den är som mer intresserad får läsa betänkandet, som är ganska omfattande.Vi har bland annat, och jag tror , gått in och tittat regeringens samordningskansli. Det är någonting som inte så ofta brukar vara uppe för diskussion i debatten. Men det är naturligt i en regering med flera partier att man har någon form av samordning mellan partierna för att hitta lösningar på konflikter och bli överens.Det fanns också om inte likadana så liknande system även när Socialdemokraterna var ensamma i regeringen men hade ett mer organiserat samarbete med först och sedan och Vänsterpartiet.Det är naturligt att man har någon form av samordning. Frågan är hur man ska organisera det. Det har gjorts på lite . Fälldinregeringen hade tidigare ett sätt att organisera det på. Det vanliga har varit att man i statsministerns kansli har ett samordningskansli i samband med det.Vi har anledning att titta på detta lite närmare även från . Men det finns några saker som vi har kommit fram till i denna granskning. Bland annat tycker vi att det är viktigt att påpeka att offentlighetsprincipen, dokumentationen och spårbarheten ska kunna fungera. Samma regler ska gälla som i övrigt för när det gäller samordningskansliet och samordningsfunktionen. En del sådana tekniska saker är viktiga för att man i efterhand ska kunna ta reda på vad som har förevarit.Samordningskansliet eller samordningsfunktionen har en viktig poäng. I praktiken är det ofta där man avgör från regeringens sida hur man ska ställa sig i olika frågor i politiken, även om det sedan är det enskilda statsrådet som är ansvarig för beredningen. Detta markerar vi tydligt. Regeringen fattar till syvende och sist besluten kollektivt. Trots detta är det viktigt att man kan följa hur ett ärende har beretts, hur man i själva verket fattar besluten i praktiken och vad som ligger bakom.En annan fråga gäller Lagrådet och remisserna till Lagrådet för olika lagförslag som regeringen kommer med. har vi fått en skärpning i kraven i regeringsformen på hur regeringen ska agera. Det finns lite tuffare krav på att regeringen ska vända sig till Lagrådet i olika lagförslag - i alla fall i större utsträckning . Vi har lite grann gått igenom hur detta fungerar och i huvudsak sett att det fungerar som det är tänkt. I några fall har det visat sig att Lagrådet självt har haft synpunkter på detta och tyckt att regeringen borde ha vänt sig till Lagrådet i frågor där man inte har gjort det. Det har funnits några sådana frågor, men det kan också finnas olika skäl för att inte göra det. Det kanske inte handlar om någon stor förändring, frågan kanske har behandlats tidigare och så vidare.En anmärkning som jag tycker är viktig och som vi tar fram i betänkandet är att det ska finnas samma krav på remiss till Lagrådet oavsett om en lag kommer i budgeten eller vid sidan av. Detta är en diskussion som vi har fört alltmer ; det finns ett problem med att allt fler lagar hamnar in i budgeten. Risken är att behandling blir sämre, och remissen till Lagrådet kanske inte kommer till ordentligt i alla delar. Detta är någonting som jag tycker att man ska uppmärksamma framöver. Helst ska regeringen försöka undvika att i onödan lägga fram lagförslag i budgeten, för det blir då inte samma demokratiska behandling. I detta fall, just när det gäller remissen till Lagrådet, finns det egentligen inga skäl att acceptera en sådan skillnad.En tredje fråga - som jag bara kort ska beröra - handlar om utnämningsmakten, som vi också går in på. När den borgerliga regeringen tillträdde efter valet minskade antalet politiska utnämningar ganska väsentligt. Man införde även lite nya system för rekryteringsförfarandena. Men har vi sett att trenden är att de politiska utnämningarna börjar öka igen. Som en följd av detta tycker att det vore viktigt att få en noggrann uppföljning av hela systemet för det nya rekryteringsförfarandet. Man bör utvärdera detta och se vilka effekterna och följderna är av att regelsystemet har förändrats och vad man skulle kunna göra för framtiden för att förbättra det hela.Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan i granskningsbetänkande KU10. KU lägger fram sitt betänkande om granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Det är en del av kontrollmakt, det vill säga kontroll av regeringen. Vi ser det lite grann som självklart i svensk tradition att vi ska ha oförvitlighet, att vi inte ska ha korruption och sådana saker. Detta har varit en viktig del framgångssaga; vi har stabila institutioner som har präglats av dessa delar.Det här kräver dock vård, och en del av denna vård är granskning. kontrollmakt är en del av upprätthållandet av denna goda tradition. Vi fyller också den goda revisorns roll genom att påpeka möjliga vägar för att hantera uppenbara problem eller förhindra framtida problem.Utskottet går igenom olika typer av ärendens handläggning varje . Ett område som har granskats är den risk som finns för att man tillämpar överdrivet mycket sekretess när man ser risk för pusselläggning. Det handlar om saker som i sig kan verka enkla, men när man lägger ihop dem kan de ge information som kan behöva vara föremål för sekretess. Detta skulle vid överdrivet bruk kunna leda till minskad öppenhet i det svenska samhället och minskad insyn i den svenska statens verksamhet. Utskottet har emellertid funnit att möjligheten till sekretess på denna grund hanteras med den restriktivitet som ska gälla.Ett annat särskilt område som granskas är hur EU-ärenden hanteras i dialogen mellan regering och riksdag. Här påpekar utskottet särskilt vikten av att regeringen företräds av statsråd i samråd med utskott och att statsråden är närvarande vid sammanträden så att de rätt kan tolka sitt mandat inför ministerrådets sammanträden.Den politiska samordningen vid har granskats. Vi har tittat på alla de olika modeller som har tillämpats , och vi har funnit att det är bra att regeringen har frihet att organisera den politiska samordningen efter olika parlamentariska lägen. Det finns ingen grund för att kritisera vare sig nuvarande regering eller tidigare regeringar för deras sätt att organisera samordningen. Däremot vill utskottet framhålla vikten av att regeringsformens krav på beredning och ansvar inte frångås. Det är viktigt att dokumentation och spårbarhet gäller också samordningsfunktionen så att inget svart hål uppkommer i . Detta är av stor vikt för att kontrollmakt ska kunna fungera. Det är även viktigt att påpeka att ett statsråd har ansvar för ett ärendes hela beredning även om en del av beredningen sker i samordning.Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan i betänkande KU10. Låt mig lite högtravande inleda med att säga att härmed enligt 13 kap. 2 § regeringsformen för anger resultatet av den granskning som redovisas här.Totalt är det drygt 400 sidor, och det är tillfredsställande att vi även den här gången har kommit överens över partigränserna om allting på de här 400 sidorna.Herr talman! Den administrativa granskningen är viktig. Den bidrar till att administrationen i steg för steg blir bättre. Den här gången har vi tittat på elva olika områden, och jag kommer att fokusera på den politiska samordningen inom . Sedan kommer flera efter mig att ta andra delar.Huvuddelen av det område jag ska titta på handlar om den här regeringen, men vi har också gått bakåt i tiden för att konstatera att det inte är särskilt stora skillnader mellan olika regeringar. Tyvärr har det varit svårt att gå långt tillbaka i tiden därför att det har saknats handlingar kring de flesta andra regeringarna bakåt i tiden.Vad vi kan konstatera är att det inte finns någon grund för att peka på några formella eller konstitutionella brister i den nuvarande regeringens eller tidigare regeringars samordningsfunktioner. På vanlig svenska sköts det med andra ord bra.Vi har lärt oss hur det hela fungerar mer i detalj, och vi kan konstatera att samordning inte är någon ny företeelse. Regeringar har behövt en samordningsfunktion mellan departement, och när man inte har haft egen majoritet har man också behövt samordning mellan olika partier. Huvudanledningen till detta är naturligtvis att man vill lösa politiska meningsskiljaktigheter. När man kompromissar mellan kloka förslag blir slutprodukten ibland faktiskt bättre än något av de ingående ursprungsförslagen.Därför är det klokt att vår regeringsform ger regeringarna stora möjligheter att driva arbetet på det sätt som de själva finner lämpligt. Det gör att inte sätter upp en massa regler som gör det svårt för olika regeringar att genomföra den politik som man har gått till val på. Demokratin i fungerar ju på det sättet att det är den regeringskonstellation som vinner valet som ska ha möjlighet att genomföra sin politik. har det skett en traditionell granskning av statsrådens tjänsteutövning och handläggningen av regeringsärendena. För lyssnaren kan det översättas till att försöker svara på frågan: Hur följer lagen i sitt ordinarie arbete? Granskningen har gjorts på områden där KU brukar följa regeringen, till exempel regeringsprotokoll, vem som tjänstgör i och utnämningsmakten. Det har också gjorts några nedslag i förvaltningsärenden.Tidigare granskningar har lämnat efter sig några frågeställningar som tas om hand i och med detta betänkande, till exempel om så kallad pusselläggning har blivit vanligare som sekretessgrund och om samordningsfunktionens organisation och arbete kan sägas uppfylla de konstitutionella krav som ställs på övriga enheter i . Ställningstagandena i betänkandet är eniga, och min sammanfattning av granskningen är att arbetet i fungerar väl. Jag tänkte uppehålla mig vid tre områden i betänkandet och börjar med utnämningsmakten. kunde vi jämföra utnämningar av myndighetschefer med Socialdemokraterna och med alliansregeringen. Vi såg då att jämställdheten på området gått tydligt framåt från att med Socialdemokraterna ha legat på kvinnor och män till att alliansregeringen lyckats rekrytera i stort sett lika många kvinnor som män till myndighetschefer. kan vi se att denna trend med närmast fullständig balans håller i sig. har faktiskt majoriteten, , av utsedda myndighetschefer varit kvinnor. När det gäller rektorer för universiteten har fem av åtta varit kvinnor. Även om det inte är riktigt lika fin balans när det gäller utlandsmyndigheterna ser vi att det går framåt även där, från kvinnor . Jämställdhet är en viktig fråga för , och på detta område kan vi alltså glädjas.Utskottet har också tittat på politisk bakgrund för att se om det kan finnas en tendens att gynna personer med samma partitillhörighet. Vi kan se att andelen med politisk bakgrund som har rekryterats har ökat något. Men andelen är fortfarande lägre än vad fallet var under . Att ha politisk erfarenhet ska inte vara ett hinder för att kunna bli utsedd till en post. Tvärtom kan erfarenhet från politiskt arbete vara en stärkande merit för vissa uppdrag, men det är viktigt att det inte enbart är personer med samma partitillhörighet eller bara personer med partimedlemskap i regeringspartierna som kommer i fråga. På den punkten får regeringen godkänt. Det är varierande bakgrund och partitillhörighet hos landshövdingar och generaldirektörer utsedda under de senaste åren.Utskottet följer också upp arbetet med öppna rekryteringar, något som används i hög grad och syftar till att bredda vem som kan bli aktuell för en tjänst. Utskottet menar att det vore värdefullt om regeringen vid lämpligt tillfälle gör en noggrann utvärdering av vilka effekter de öppna rekryteringsförfarandena har.I maj har vi EU-val. Då väljer vi ledamöter i . Dessa personer är svenska folkets direkta representation och beslutsfattare i EU. Medborgarna och länderna representeras också genom sina regeringar i ministerrådet. Inför varje ministerrådsmöte ska ansvarig minister samråda med . Frågan är då: Tar ministrarna detta krav på samråd med , alltså det nationella parlamentet, på allvar? Ja, det måste man säga. KU har kommit fram till att statsrådens närvaro i är hög. Vi ser också att regeringen allt oftare kommer till utskotten för information och överläggningar i EU-ärenden.Slutligen har vi kommit fram till frågan om pusselläggning. Frågan är om pusselläggning allt oftare anges som skäl för att inte offentliggöra en handling. Denna fråga uppkom efter att statsministern vid förra årets granskning nämnde att det har blivit alltmer aktuellt att bedöma vilka uppgifter som skulle kunna utgöra ett hot mot rikets säkerhet om de blir offentliga. Han sade att många till synes harmlösa uppgifter som finns i kan, om man lägger samman dem, ligga till grund för en kartläggning av den centrala statsledningen.Utskottet har under granskningen av pusselläggning som skäl för sekretess fått veta att antalet begäran om att få ta del av allmänna handlingar har ökat, och uppfattningen är att framställningarna också har blivit mer omfattande och inte sällan avser längre tidsperioder och utdrag ur databaser. har gått igenom samtliga ärenden där regeringen har beslutat om utlämnande av allmän handling. Av 71 beslut om sekretess har så kallad risk för pusselläggning varit grund för sekretess i enbart 2 ärenden, vilket är en mycket begränsad omfattning. Granskningen har alltså visat att risk för pusselläggning inte är ett sekretesskäl som regeringen använder i onödan.Om jag ska försöka mig på en sammanfattning av ett betänkande på 400 sidor kan jag säga att man i årets granskning inte har funnit några anmärkningsvärda brister i . Naturligtvis finns det alltid saker som kan förbättras, men arbetet fungerar i stort sett som tänkt.Jag tackar er i för att ni än en gång tagit er igenom kartonger av dokument och proffsigt genomfört den administrativa granskningen. Avslutningsvis yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan. har med hjälp av utskottets kansli genomfört en ganska omfattande granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Det mesta av granskningen omfattar . Men en del, bland annat granskningen av regeringens samordningsfunktion, går längre tillbaka. Där jämförs hur samordning mellan olika partier skett historiskt.Huvudintrycket är att regeringen har kommit mycket väl ut från den här höstgranskningen. sköter sig när det gäller ärendenas handläggning. Det är ordning och reda i handlingar, och handläggningstiderna är i huvudsak acceptabla.Ett område där handläggningstiderna varit långa gäller beslut om bildande av naturreservat. Men noterar att departementet redan har gjort en omorganisation för att snabbare kunna ta beslut i de frågorna.Herr talman! När det gäller utlämnande av sekretessbelagda handlingar har tidigare framfört kritik mot . I en del fall har det tagit att få ut handlingar. Vi som är ledamöter i har fått lite mer inblick i de svårigheter som kan finnas när det gäller att bedöma sekretess i utlämnandefrågor, särskilt i sådana utlämnandefrågor där det behövs kontakter och samråd med andra myndigheter för att kunna bedöma möjligheten att utlämna.Vi avslutade i i går ett sådant utlämnandeärende som tagit . Och vi har haft ett utlämnandeärende som innebar flera veckors handläggningstid före beslut. Det kanske i en del fall ger lite inblick i de svårigheter som regeringen har i utlämnandefrågor.När det gäller granskningen av samordningsfunktionen inom regeringen är det alltså en historisk tillbakablick som görs i fråga om hur regeringar sköter samordningen. En del i detta handlar om hur regeringen hanterar det så kallade politikerundantaget i tryckfrihetsförordningen. Det gäller alltså frågan om vad som är allmänna handlingar och kraven på diarieföring. konstaterar att de ställningstaganden som görs i samordningsfunktionen inte är formella regeringsbeslut. Det påverkar bedömningen av om det är allmänna handlingar.Konstitutionsutskottet har ingen kritik när det gäller hur regeringen sköter samordningen. Samordningen sköts på ett bra sätt. Man får närmast uppfatta det som ett beröm åt regeringen, eftersom alla partier i är överens om det ställningstagandet.Konstitutionsutskottet har också granskat de synpunkter som Lagrådet har på olika lagstiftningsförslag. KU har funnit att regeringen tar till sig Lagrådets synpunkter. I de fall man inte har följt synpunkterna har man argumenterat och förklarat varför man inte följt Lagrådet. Det är naturligtvis bra att man gör det.KU har granskat hur regeringen sköter utnämningsmakten.