bet · H101TU13 · 2014-05-22 00:00:00 — I motionen anges vidare att mot bakgrund av att biogasen är en begränsad resurs finns det goda skäl att fokusera dess användning till lokala fordonsflottor och tunga fordon. Det föreslagna mackstödet bör därför i första hand riktas till större stråk och till regioner som kan få en bra balans i utbud och efterfrågan på biogas. I motion 2013/14:MJ332 av (M) framförs att regeringen bör se över möjligheterna att göra en översyn av behovet av en långsiktig strategi för miljöklassificeringen av bilar. I motionen anges att den allmänna medvetandegraden och förbättringsviljan när det gäller miljöpåverkan har ökat påtagligt i . Motionären menar att för att åtgärder ska kunna ge reell nytta krävs det att åtgärderna är vetenskapligt förankrade, internationellt koordinerade, uthålliga och konsekventa. Mot den bakgrunden är det långsiktigt ohållbart att en viss bilmodell kan miljöklassificeras för att sedan förlora denna klassificering ett annat. Motionären framför att osäkerheten inte främjar ett konsumentbeteende mot mer miljövänliga inköp och att den försvårar för företagsmarknaden. I motion 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 13 framförs att pumplagen, som var tänkt att vara teknikneutral, har lett till att det i stor utsträckning har investerats i E85-pumpar medan det har gjorts få investeringar i biogaspumpar. För att fler ska kunna tanka miljövänligt föreslår motionärerna därför att det införs ett mackstöd för biogaspumpar. Ett mackstöd bör, menar motionärerna, prioritera större stråk för tunga transporter och lokala fordonsflottor som kollektivtrafik, servicefordon och taxi. Utskottet har vid flera olika tillfällen framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. Det är därför mycket positivt, menar utskottet, att det av Trafikanalys rapport av de transportpolitiska målen (2014:5) framgår att utsläppen av koldioxid från inrikes transporter beräknas vara något lägre än de var 1990. Av rapporten framgår att det är ett resultat av energieffektivare fordon och ökad andel förnybara drivmedel, främst biodiesel. Det innebär att 2013 var som transportsystemet bidrog till att uppfylla internationella klimatåtaganden. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att ett flertal åtgärder, inom flera områden, har vidtagits eller är under beredning för att främja en fortsatt positiv utveckling. Utskottet vill särskilt peka på den utredning om en fossiloberoende fordonsflotta som regeringen har tillsatt, vars förslag nu är föremål för remissbehandling. Vidare vill utskottet lyfta fram att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar har förlängts och att regeringen har lämnat ett förslag till ett kvotpliktssystem för att säkerställa fortsatt låginblandning av biodrivmedel på marknaden (prop. 2013/14:207). Utskottet vill också nämna att har fått i uppdrag av regeringen att föreslå hur en demonstrationsanläggning för elektrifierade vägar skulle kunna byggas upp och finansieras som ett samarbetsprojekt mellan berörda parter inom näringsliv, akademier och myndigheter. Utskottet kan konstatera att det även på EU-nivå har tagits initiativ till att främja omställningen till mer miljövänliga drivmedel genom direktivet om utbyggnad av infrastruktur för alternativa drivmedel. Syftet med direktivet är att bidra till en långsiktigt hållbar transportsektor genom att stödja uppbyggnaden av en infrastruktur för alternativa bränslen i EU och införandet av gemensamma tekniska specifikationer för denna. Enligt direktivet ska medlemsländerna ta fram nationella planer och mål för utbyggnaden av infrastruktur för alternativa drivmedel. Nationella mål ska finnas för el och naturgas (flytande och komprimerad) medan de är frivilliga för vätgas. Direktivet innehåller också krav på standarder för laddstationer och tankställen. Utskottet välkomnar också de initiativ som har tagits av branschen för att underlätta för konsumenterna att genom särskilda applikationer hitta exempelvis gasmackar och laddstationer. När det gäller motionsförslaget om att sänka bashastigheten i tätorter /h vill utskottet påminna om att utskottet i betänkande 2013/14:TU9 avstyrkte motionsförslag om sänkt bashastighet. Utskottet framförde bl.a. att regeringen har angett att det inte är aktuellt att genomföra ytterligare långtgående reformer av hastighetssystemet och att det fortsatta arbetet bör ske inom ramen för det befintliga hastighetssystemet, med hänsyn till trafiksäkerhet, miljö och tillgänglighet. Mot bakgrund av pågående arbete finner inte utskottet att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2012/13:T510 av m.fl. (MP) yrkande 9, 2013/14:T268 av (SD) yrkande 1, 2013/14:T269 av och (båda C), 2013/14:T394 av (SD), 2013/14:T510 av m.fl. (S) yrkandena 18 och 20, 2013/14:T511 av m.fl. (S) yrkande 11, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkandena 24, 27, 28 och 30, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 29, 35 och 45, 2013/14:MJ332 av (M) och 2013/14:N238 av m.fl. (MP) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om miljözoner. Utskottet hänvisar till pågående beredning inom . Jämför reservation 5 (MP, V). Bestämmelserna om miljözoner regleras i trafikförordningen (1998:1276). Reglerna innebär att kommuner kan besluta om att utestänga vissa tunga fordon (lastbilar och bussar) från stadskärnor och andra särskilt miljökänsliga områden. Miljözoner finns i , , , och . ändrades reglerna så att Euro 6-fordon får köra obegränsat i miljözoner och så att information om att ett fordon har uppgraderats för lägre avgasutsläpp ska finnas i vägtrafikregistret. I motion 2013/14:T483 av (S) föreslås att reglerna för miljözoner flyttas från trafikförordningen till miljölagstiftningen. Vidare framför motionären att mätningar i bl.a. , och har visat att halterna av NO2 i avgaserna inte har minskat, vilket däremot NOX har gjort. Motionären ifrågasätter starkt att regeringen fr.o.m. har förbjudit rena, syntetiska paraffinoljor enligt teknisk specifikation från 15940 i äldre fordon. Motionären menar att om en tanke är att miljözonsreglerna ska gynna ny teknik, så borde inte en viss sorts ny teknik dvs. syntetiska paraffinoljor, definierade av en ny EU-gemensam teknisk specifikation, missgynnas. I motion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 23 konstateras att kommuner har möjlighet att införa miljözoner som begränsar användningen av tunga lastbilar i områden med dålig luft. Däremot finns det enligt motionärerna ingen möjlighet att reglera användningen av personbilar och lätta lastbilar med höga hälsovådliga utsläpp, exempelvis fordon som saknar katalysator. En sådan möjlighet bör införas, menar motionärerna. Vidare anges i motionen att regeringen bör underlätta för kommunernas arbete med bilfria zoner genom att möjliggöra miljözoner där endast avgasfria och lågbullrande fordon tillåts. Utskottet delar uppfattningen att luftkvaliteten i flera svenska städer är dålig på grund av utsläpp från bl.a. trafiken. Möjligheten att införa miljözoner och således ställa miljökrav på tunga fordon anser utskottet är en viktig åtgärd för att förbättra luftkvaliteten i områden där människor bor och arbetar. En annan åtgärd är möjligheten för kommuner att belägga vissa gator med dubbdäcksförbud. När det gäller motionsyrkanden om att låta personbilar och lätta lastbilar omfattas av reglerna om miljözoner vill utskottet påminna om att statsrådet i sitt interpellationssvar framförde att regeringen inte har jobbat färdigt med persontrafiken, utan frågan är föremål för beredning. Statsrådet påpekade att om det skulle införas ett förbud mot att använda vissa personbilar inom ett område där människor bor skulle det kunna innebära att de måste köpa helt nya bilar, vilket är fråga om en större investering. Statsrådet framförde vidare i sitt svar på en skriftlig fråga bl.a. att syftet med miljözoner för tunga fordon är att minska utsläppen av luftföroreningar. Miljözonerna är särskilt viktiga när det gäller att minska utsläppen av kväveoxider och partiklar och fungerar som ett välbehövligt komplement till utsläppskrav på nya fordon, då miljözoner ser till att inte alltför gamla och nedsmutsande fordon används i städerna. Statsrådet anförde vidare att bestämmelserna om miljözoner är teknikneutrala, de reglerar emissionsnivåer i euroklasser enligt EU-bestämmelser och det är t.ex. tillåtet att efterkonvertera fordon för att de ska ge lägre emissioner. Utskottet delar statsrådets uppfattning om att det finns frågor som kräver noggranna avvägningar innan ställning kan tas till om åtgärden som åsyftas i motionsyrkandet om att låta personbilar och lätta lastbilar omfattas av reglerna om miljözoner. Utskottet vill även påminna om att regeringen gav en utredare i uppdrag att förutsättningslöst ta fram förslag på åtgärder som varaktigt kan minska de höga halterna av stora partiklar i och i berörda tätorter, så att gränsvärdena i luftkvalitetsdirektivet kan nås. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning att föregripa den pågående beredningen. Utskottet finner inte heller i övrigt skäl att ta något initiativ med anledning av motionerna och avstyrker därmed motionerna 2013/14:T483 av (S) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bilpooler. Utskottet framhåller att det ser positivt på framväxten av bilpooler och hänvisar bl.a. till pågående utredningsarbete inom . Jämför reservation 6 (S, MP, V). I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 8 framförs att kommuner bör kunna få reservera parkeringar för bilpoolsbilar. På detta sätt skapas bättre möjligheter för kommunerna att stimulera bilpooler. I motion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 26 framförs att bilpooler har framtiden för sig i ett klimatanpassat samhälle. Motionärerna konstaterar att det är en form av bilägande som möjliggör tillgång till bil när man verkligen behöver det som bäst, som man styr bort från en daglig användning. I motionen anges att får en kommun inte reservera parkeringsplatser på gatan till en bilpool. För att det ska bli möjligt krävs att man i trafikförordningen definierar vad en bilpool är. Motionärerna yrkar därför att regeringen bör ge kommuner möjlighet att reservera parkeringsplatser för en bilpool även på gatumark. I kommittémotion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 31 anges att motionärerna ser positivt på att bilpoolerna ökar i popularitet i . Motionärerna pekar på att det ger möjlighet att till en rimlig kostnad kunna använda en nyare bil med hög säkerhet och god miljöprestanda. I motionen anges att bilpoolerna är särskilt attraktiva i storstäderna där det är ont om utrymme för parkeringsplatser. Motionärerna menar att det behövs en definition på vad en bilpool är och att de behöver tilldelas parkeringsplatser på gatumark. I motion 2013/14:T535 av och (båda S) yrkas att kommuner ska ges möjlighet att reservera parkeringsplatser på gatan för bilpooler. Som skäl för yrkandet anger motionärerna bl.a. att har förbundit sig att minska utsläppen av koldioxid och partiklar. En viktig förutsättning för detta är att minska utsläppen från trafiken. Motionärerna menar att försök med bilpooler är ett betydelsefullt komplement till utveckling av bränslesnålare motorer, utbyggd kollektivtrafik osv. I motionen framförs därför att bör underlätta för bilpooler att etableras. En metod är att kommunerna reserverar en del av gatuparkeringsplatserna för bilpooler, vilket begränsas genom gällande lagstiftning. Utskottet har framfört att transportsystemet står inför utmaningar när det gäller bl.a. utsläpp av växthusgaser, trängsel i städerna och övriga miljöproblem som exempelvis buller. Utskottet menar därför att användandet av ny teknik och nya lösningar är angelägna frågor och kan vara viktiga medel för att påskynda övergången till ett samhälle med låga koldioxidutsläpp och mindre trängsel i städerna. Utskottet delar därför motionärernas syn om vikten av att utveckla och pröva nya lösningar och system. Bilpooler är ett exempel på en lösning som kan ha både positiva effekter för den enskilde och för samhället. Utskottet ser därför positivt på framväxten av bilpooler och har med tillfredsställelse tagit del av att det finns bilpooler på ett femtiotal orter i och att det i allt fler städer finns företag som driver bilpooler kommersiellt. Vidare har utskottet tagit del av att , bilpooler, kommuner och regioner har tagit fram en bilpoolstjänst, bilpool.nu, med syftet att få bilpoolstjänsten att växa. På bilpool.nu finns bl.a. en kartfunktion så att man enkelt kan se var det finns bilpooler. Statsrådet framhöll i sitt svar på en skriftlig fråga bl.a. att för många privatpersoner, offentliga organisationer och företag innebär medlemskap i en bilpool en attraktiv och bekväm lösning som ger en kostnadsbesparing jämfört med egen bil. För företag och organisationer kan också image och arbetsmiljö vara bidragande faktorer. Det finns alltså redan flera fördelar för den enskilde medborgaren, organisationen eller företaget att lösa tillgången till bil genom att vara medlem i en bilpool. Statsrådet pekade också på att en möjlighet att ytterligare gynna framväxten av bilpooler skulle kunna vara att ge kommunerna möjlighet att reservera parkeringsplatser för bilpoolsbilar på gatumark. Statsrådet lyfte dock fram att frågan inte är okomplicerad. Statsrådet menade att en sådan särbehandling av bilpoolsbilar innebär att ägandeformen blir avgörande för hur en bil får parkeras, och frågan är om detta är förenligt med likställighetsprincipen i kommunallagstiftningen. En annan fråga som statsrådet lyfte fram är hur bilpoolsbilar ska definieras. Räcker det att dela bil med sin granne, eller vilka krav ska en bilpoolsbil uppfylla? Statsrådet framförde att hon kommer att följa utvecklingen och efterfrågan kopplade till bilpoolsverksamheten för att se vad som kan och behöver göras. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill även peka på att Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta har lämnat flera förslag som syftar till att främja bilpooler. En av flera frågor som berörs är möjligheterna att reservera parkeringsplatser. Utredningens förslag är föremål för remisshantering, och statsrådet framförde i ovan nämnda svar att regeringen avser att återkomma med sina bedömningar i frågan efter sedvanlig beredning. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 8, 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 31, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 26 och 2013/14:T535 av och (båda S). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om användning av vinterdäck med hänsyn till att utskottet anser att dagens möjlighet för kommuner att meddela förbud mot dubbdäck återspeglar väl avvägda krav på trafiksäkerhet och minskade luftföroreningar. Jämför reservation 7 (SD). har i rapporten om vinterdäck, som redovisades på grundval av ett uppdrag från regeringen, utrett vilka regler som bör gälla för vinterdäck. föreslår i rapporten att användningen av dubbdäck bör begränsas. Av rapporten framgår vidare att en minskning av dubbdäcksanvändningen är samhällsekonomiskt lönsam. Rapporten ledde till att nya regler om vinterdäck infördes . Dubbdäcksförbudet ändrades till att gälla fr.o.m. t.o.m. . Även utländska personbilar och lätta lastbilar måste numera ha vinterdäck då vinterdäckskravet gäller. ska även tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass II (husbil) med en totalvikt över ha vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder . Vissa särskilda trafikregler kan enligt 10 kap. 1 § trafikförordningen (1998:1276) meddelas genom lokala trafikföreskrifter för en viss väg eller vägsträcka eller för samtliga vägar inom ett visst område eller för ett område eller en färdled i terräng. Regeringen beslutade att ge kommuner möjlighet att meddela förbud mot trafik med fordon som har dubbdäck på en viss väg eller vägsträcka. Syftet var att kommuner som har problem med höga partikelhalter ska få en möjlighet att komma till rätta med problemet. I 10 kap. 2 § andra stycket samma förordning anges således att förbud mot trafik med fordon med dubbdäck kan meddelas för en viss väg eller vägsträcka genom lokala trafikföreskrifter. I motion 2013/14:T403 av och (båda M) framförs att det finns behov av att göra en översyn av användandet av friktionsdäck och om det anses lämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Motionärerna menar att ger friktionsdäcken sämre grepp, längre bromssträcka och försämrad stabilitet vid en undanmanöver än vad sommardäck gör. I motion 2013/14:T404 framför och (båda M) vidare att det bör övervägas om ett förbud mot dubbdäck, även i enstaka kommuner, är lämpligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Motionärerna menar att det är mycket viktigt med en hög trafiksäkerhet och att undersökningar visar att dubbdäck är allra bäst att använda på vinterväglag ur trafiksäkerhetssynpunkt. Motionärerna pekar på siffror från om att risken för att dö i en trafikolycka minskar om man använder dubbdäck jämfört med odubbade däck. De framför att har genomfört en undersökning som visar att dubbdäcksanvändning bara är en av flera källor till partikelutsläpp och inte heller nödvändigtvis den största källan till de farliga utsläppen. I motion 2013/14:T458 framför (M) att det finns anledning att se över om friktionsdäck ska vara tillåtna att användas . har visat att friktionsdäcken har sämre egenskaper för körning på sommarväglag. Motionären pekar bl.a. på att bromssträckan blir längre med friktionsdäck på grund av det mjuka gummit. I motion 2013/14:T523 anser (SD) att dubbdäck ska vara tillåtna oavsett väglag fram till . är det med vissa undantag inte tillåtet att köra med dubbdäck efter . Motionären menar att perioden den 15–är en mycket ostadig och opålitlig period när det gäller väglag. Den nya regeln sätter en extra press på bilägare att byta till sommardäck då det är stor risk för plötsliga väderomsvängningar, vilket ökar risken för trafikolyckor och dödsfall. Motionären understryker att många som bor på landsbygden kör i svåra vinterförhållanden där dubbdäck är säkrare än dubbfria däck. Utskottet konstaterar att det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Det innebär dels att vinterdäck ska användas när det behövs, dels att man bör eliminera användningens negativa påverkan på människor och miljö. Utskottet vill framhålla att den påverkan dubbdäck har på upprätthållandet av en hög trafiksäkerhet är av stor betydelse. Utskottet kan konstatera att dubbdäck bedöms vara en källa till förhöjda partikelhalter och att har dömts av för att ha överskridit luftkvalitetsdirektivets gränsvärden för PM10 på ett flertal lokala platser i landet. Utskottet vill därför lyfta fram som anges budgetpropositionen att halterna av PM10 minskar långsiktigt när användningen av dubbdäck minskar och att nya regler har ökat kommunernas möjligheter att vidta åtgärder. Av budgetpropositionen framgår även att preliminära uppgifter tyder på att miljökvalitetsnormen för PM10 klarades , vilket är första gången sedan trädde i kraft . Utskottet välkomnar även att regeringen gav ett uppdrag som har till syfte att minska dubbdäckspartiklarnas effekter på människors hälsa. Enligt uppdraget ska framför allt arbeta med de branscher som påverkar bilisternas val av däck, t.ex. däckleverantörer, bilförsäljare och hyrbils- och billeasingföretag. Syftet är att färre bilar som inte behöver det av säkerhetsskäl ska ha dubbdäck, och det särskilt i regioner där dubbdäcken vållar allvarliga problem för luftkvaliteten. Vidare gav regeringen (dir. 2014:32) en utredare i uppdrag att förutsättningslöst ta fram förslag på åtgärder som varaktigt kan minska de höga halterna av stora partiklar i och i andra berörda tätorter så att gränsvärdena i luftkvalitetsdirektivet kan nås. Uppdraget ska redovisas . Mot den bakgrunden vill utskottet understryka att det är viktigt med väl avvägda krav på minskade luftföroreningar utan att trafiksäkerheten äventyras. Den möjlighet som finns för kommuner att som en åtgärd för att komma till rätta med problem med höga partikelhalter meddela förbud mot trafik med fordon som har dubbdäck kan enligt utskottets mening vara ett av flera tillvägagångssätt för att hantera ett lokalt miljöproblem. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:T403 och 2013/14:T404 av och (båda M), 2013/14:T458 av (M) och 2013/14:T523 av (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om parkeringsfrågor. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningsarbete. Jämför reservationerna 8 (MP) och 9 (SD). I motion 2013/14:T268 av (SD) yrkande 2 framförs att elbilar ska få kostnadsfri parkering i hela landet. Motionären anför att det är nödvändigt om ska ligga i framkant som miljöland och få en ökad efterfrågan på elbilar. I motion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) framförs att parkeringspolitiken har stor betydelse både för livsmiljön i städerna och för klimatutsläppen. I yrkande 17 föreslås att kommuner bör ges möjlighet att ta ut en avgift för parkering på privat mark. Syftet är enligt motionärerna att möjliggöra för kommuner att ta ut en parkeringsavgift vid exempelvis externa köpcentrum eller arbetsplatser. Därmed skapas ett incitament att minska antalet parkeringsplatser och att omvandla långtidsparkering till korttidsparkering. Motionärerna konstaterar att om avgiften för parkeringsplatsen dessutom öronmärks för kollektivtrafiksatsningar kan åtgärden ha en dubbel effekt. Förslaget omfattar inte parkeringsplatser som reserverats för rörelsehindrade. I yrkande 19 anger motionärerna vidare att en kommun hindras av gällande regelverk att ta ut den nivå på parkeringsavgifter som den i vissa lägen skulle vilja, på grund av trängsel, miljö eller andra orsaker. Motionärerna anser därför att lagen bör omformuleras så att det blir tydligt att kommunerna får tillämpa marknadsanpassade och miljöstyrande parkeringsavgifter. Utskottet konstaterar att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling och trafikens konsekvenser på människors hälsa och miljön. är det viktigt att regelsystemet för parkering uppfyller de högt ställda kraven på rättssäkerhet och att det är utformat så att det vinner förståelse hos vägtrafikanterna. Utskottet vill peka på att motionsförslaget om att kommuner ska ha rätt att ta ut en avgift på privat mark inte är okomplicerat utan väcker frågor om äganderätten och förhållandet mellan skatter och avgifter. I sammanhanget vill utskottet också lyfta fram att Utredningen om fossiloberoende fordonsflotta bl.a. har föreslagit beskattning av p-platser i städerna och krav på att laddplatser ska ingå när parkeringar byggs ut. Utredningens förslag är föremål för remissbehandling. Utskottet välkomnar vidare de övriga initiativ som har tagits på området. Exempelvis är det i vissa kommuner billigare eller helt gratis att parkera ett fordon som uppfyller lokala krav för en miljöbil. På webbsidan finns uppgifter om gratis parkering och andra kommunala subventioner för miljöbilar i , och . Även Gröna Bilister har gjort en sammanställning över de kommuner som erbjuder gratis parkering för miljöbilar. Vidare har Parkering infört avgiftsfri parkering för supermiljöbilar på alla bolagets besöksparkeringar som finns utomhus (detta gäller med andra ord inte i parkeringshus eller garage). Totalt rör det sig om drygt 10 000 bilplatser. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T268 av (SD) yrkande 2 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 17 och 19. Lastbilars längd och vikt Utskottets förslag i korthet