bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — Utan ordentliga regler om vilka ämnen dessa textilier får innehålla är risken att många gifter hamnar i våra kroppar och i vår natur.Sverige har tillsammans med och jobbat för att få till stånd ett förbud mot flera kemikalier på EU-nivå. Men tror att det kan ta upp till att få till stånd en sådan lag. Regeringen har föreslagit att kan gå före EU med förbud i den svenska lagstiftningen och har stridit med kommissionen om att få göra så. Förbud på tar , och förbud på nationell nivå innebär en ständig strid med EU. Därför skulle en kemikalieskatt vara ett bra komplement för att skynda före.Det är bra att använda alla verktyg som kan plockas fram för att få fram ett giftfritt samhälle. Regeringen har som mål att till 2020 ska vara ett giftfritt samhälle där människor och miljö är skyddade från kemikalier.Hur en kemikalieskatt kan se ut, om avgiften ska ligga på tillverkaren eller importören, är något som vill att utredaren ska ta reda på. Syftet med kemikalieskatten är att tillverkningen av varor med farliga ämnen ska bli dyrare. Det ska kosta att inte vara miljövänlig.Herr talman! med vår miljöminister i spetsen jobbar aktivt med att förverkliga en giftfri vardag. Jag vet att hon engagerar sig för att få bort silvret som bakteriedödande medel i sportkläder, ftalater i nappflaskor och andra plastföremål i hemmen och för en total utfasning av det hormonstörande bisfenol A som finns i livsmedelsförpackningar. Det finns många hundra miljöfarliga kemikalier som behöver fasas ut och där EU är besvärande trögt och snarare bromsar arbetet än hjälper till. Då kan skatter som styrmedel vara ett första steg för att uppnå en förändring. Även om jag fullt ut sympatiserar med innehållet i motionerna, och även i reservationen, finner jag inte anledning att stödja vare sig motionerna eller reservationerna eftersom de slår in öppna dörrar till ett arbete som redan skyndsamt pågår i Regeringskansliet.Herr talman! De tre rödgröna oppositionspartierna vill införa en vägslitageavgift. Frågan har diskuterats och replikerats. De vill införa en skatt på avstånd. Avstånd har vi gott om i . Om jag minns rätt handlar oppositionens vägslitageavgift om ett skattepåslag på 4 miljarder för åkerinäringen i . För att i viss mån mildra effekterna av sin skatt på avstånd har de tänkt sig att tillämpa ett inslag av differentiering av skatten med hänsyn till dels landsbygd, dels skogsindustri. De har motionerande om denna skatt lyckats utveckla idén om att ta viss hänsyn till lastbilarnas miljöprestanda. Jag kan möjligen kosta på mig att ge dem en eloge för detta.För mig är skatt på avstånd inte lösningen för alla de saker som oppositionspartierna räknar upp. som de undantar några här och några där men fortfarande ska få in 4 miljarder blir det ännu dyrare för dem som inte undantas. Stora delar av landet är beroende av vägtransporter eftersom det inte finns järnväg eller sjötransporter som alternativ.Där jag bor har jag fyra till till närmaste järnväg. I öster har jag , som ligger bort, närmare tre fyra. Till är det , till och till och . Mjölken, butiken, kanske gruset som behövs till vägen finns inte längs med järnvägen, och alla bor inte heller längs med järnvägen. Där jag bor, en vit fläck på kartan, finns det endast ett gammalt stationshus i byn och även i centralorten bara ett gammalt stationshus. Spåren till dessa försvann 1969, och då är vägtransporterna enda lösningen. Som centerpartist är jag givetvis intresserad av bra lösningar för miljön. Då vill jag hellre se att vi minskar fordonens klimatpåverkan genom bra miljöprestanda, som var förslaget här, och genom förnybara bränslen i tankarna och att vi uppmuntrar omställningen med både morötter och piskor och inte, som i detta fall, enbart piskor, alltså enbart skatter som ökar kostnaderna, som slutligen egentligen bara hamnar på konsumenten. Transporterna måste ändå utföras, för varorna måste ändå fram till sina mål.Herr talman! Handelsgödselskatten är ett återkommande ämne i debatter. Som enda land i världen hade denna konkurrenshämmande skatt på sin livsmedelsproduktion. Enligt forskningen har användningen av handelsgödsel minskat och stallgödselanvändningen ökat i sedan skatten togs bort. Priset på handelsgödsel har ökat mycket kraftigt och framåt.Den internationella prisutvecklingen för kvävegödsel, med prisökningar på , kan ha bidragit till minskad användning både nationellt och globalt. Men de höga kostnaderna är inte längre ett handelshinder då kostnadsökningarna sker på lika villkor för svenska odlare som för konkurrenterna i andra producentländer.I har dessutom lantbruksnäringen arbetat aktivt med att minska läckaget av näringsämnen från åkermarken för att minimera näringstillförselns påverkan på miljön. LRF:s projekt näringen har gett effekt och kan verka som ett föredöme att ta efter för andra länder runt . Näringsläckagen ut i och har märkbart minskat. Det gäller givetvis näringsläckage från både handelsgödsel och stallgödsel. Det är nog så viktigt. Att då återinföra skatten på handelsgödsel för svenska lantbrukares produktion skulle återigen bara utgöra en kostnadsökning utan att stå i proportion till miljönyttan. En dyrare produktion i gynnar bara en billigare produktion i andra länder.Herr talman! Det tas upp en mängd olika punktskatter i detta betänkande som skulle vara värda att kommentera. En är alkoholskattens effekter på införseln av alkohol. En annan är lotteriskatterna, och där finns ett akut behov av åtgärder. Det pågår ett arbete i som jag verkligen hoppas blir klart snabbt. Jag stannar dock vid dessa tre reservationer och yrkar avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag. Jag ville ta tillfället i akt att replikera på angående kilometerskatt och - nu verkar ha avvikit - påminna utskottets ledamöter och partier om det som en enig klimatberedning föreslog. Alla dåvarande riksdagspartier var representerade i beredningen - , , . Alla var överens som införandet av en kilometerskatt och behovet av den. Och man var överens om avgiften: genomsnittligt per mil, eller 1:40 per kilometer. Man var vidare överens om att det skulle differentieras. Det skulle vara dyrare i tätbebyggda områden och billigare på landsbygden. 1:40 per kilometer var ett snittpris.Man var överens om att utgå från en miljöklassning - miljöförstörande bilar dyrare, miljövänligare billigare. Man var också överens om att enskilda vägar inte skulle belastas. Och man var överens att det skulle tillföra statskassan ca 4 miljarder.Allt det här var man överens om.Jag undrar: Hur har denna minneslucka uppstått i Alliansens partier? Alla var överens, men sedan var det som bortslukat. Jag märker i replikskiftena här att det är som om de borgerliga partierna har glömt bort att man sade ja till detta och att det var någonting som föreslogs.Miljöpartiet står fast vid det och har motionerat . Vi har förutsatt att de andra partierna har lite minneskapacitet och kan komma ihåg vad man kom fram till.Min fråga är: Vad tycker om detta ? Tack, , för frågan. Jag kommer ihåg att vi hade en sådan klimatberedning och att det fanns en överenskommelse.Därefter var det flera som granskade förslaget. var en av de myndigheter som granskade det och totalt fördömde det ur klimatsynpunkt. Förmodligen har man lyssnat på bedömning i det fallet. Det gav inte den miljö- och klimateffekt som man hade förväntat sig i beredningen.Att alla från början var eniga kan jag tillstå. Men sedan har man bytt ståndpunkt efter det att det har kommit fram argument som har talat mot det.Jag ser svårigheten att lägga skatt på avstånd, precis som jag förklarade från talarstolen. Jag skulle kunna tänka mig det om man i så fall också räknar in bränslena så att den som kör klimatsmart får någonting för det. Men så länge vi är beroende av lastbilar har vi - jag gav exemplet hur jag bor, en vit fläck på kartan med långt till järnvägen - måste vi ha lastbilen kvar. Det blir en ökad kostnad för konsumenten, för åkerinäringen har, precis som sade, otroligt små marginaler att själv bära kostnaden. Någon måste utföra transporterna för att individerna ska kunna ta emot varorna. Varorna behöver också levereras från det ställe där de tillverkas. Jag kan hålla med om att det är en belastning. Jag bor också ungefär från en närmaste järnvägsstation, och jag kör den sträckan . Det finns ingen kollektivtrafik, för jag bor långt ut på landet. Det var inte bara klimatberedningen. I den utredning som lades fram direkt efter julhelgen, , upprepas förslaget om en lastbilsskatt, en kilometerskatt. Man tycker att det behövs i både för konkurrensneutralitet och ur klimatsynpunkt om vi ska nå målet om en - jag skulle vilja säga fossilbränslefri - fossilbränsleoberoende - som Alliansen säger - fordonsflotta. Det är tydligt att alla som tittat på det här kommer fram till att det behövs, men Alliansen har inga svar. Däremot verkar man ställd när man konfronteras med detta. var någonting som hade drivit fram och som var väldigt stolt över. Men hon blev helt svarslös när frågan ställdes varför man föreslår en kilometerskatt som verkar avsky. Hur ska man komma åt det här på ett annat sätt? Det är det alliansregeringen inte kan svara på. Det var där jag menade att hade stoppa-huvudet-i-sanden-politik. Vad är det som gör att inte kan driva igenom det här? Saker och ting blir dyrare. Både jag och måste inse att vi är beroende av bilen så som vi bor. Vi kommer att behöva transportera oss. Samma sak gäller lastbilstransporter. Vi måste komma åt mjölken, och vi måste komma åt andra livsmedel. Det finns kanske företag på landsbygden som måste kunna leverera produkter som de har tillverkat.Ska det då vara så att vi snedvrider samhället för att det inte finns någon utbyggd järnväg eller sjötransportsmöjlighet i vår närhet måste nog någon annan av konsumtionsskatterna öka. Det här kommer att bli en kostnad för några, men inte för alla. De som bor längst från järnvägen eller andra kommunikationer skulle då ha en högre kostnad för sina transporter. Jag tycker inte att detta är en bra lösning, och det har förstås framgått av mina svar.Däremot måste vi titta på klimat- och miljöåtgärder. Den fossiloberoende fordonsflottan är viktig att titta på för att se vad det finns mer i det paketet. Jag anser att vi måste ha ett bonus-malus-system när det gäller fordon, och det ska givetvis också gälla tyngre transporter. Motsvarande gäller bränslen. Men då måste vi kunna hitta lösningar som gör att man kan övergå till klimatsmartare bränslen och bättre fordon på ett sätt som ger stimulans för att köra renare både bränsle och fordon och införa en kostnad för den som smutsar ned.Det här känns mer som en piska - som det uttrycktes här - och en extra pålaga för somliga. Det känns inte som den naturliga övergången till den gröna skatteväxling som jag vill se. inledde med att säga att vi är överens om sakinnehållet på flera områden, särskilt på kemikalieområdet, och det välkomnar jag.Sedan sade hon att det handlar om att slå in öppna dörrar. Låt mig påminna utskottet och kammaren om att det här inte är första gången som vi hör att det pågår ett intensivt arbete på departementet. Sedan får vi vänta, det kommer tillkännagivanden, vi får vänta och vi får påminna regeringen. Sedan händer det inte så mycket.Centerpartiet ska ju vara regeringens gröna röst och värna om de gröna näringarna. Både jag och är nog medvetna om den tuffa konkurrens som råder mellan många av de gröna näringarna på landsbygden och utländsk produktion.Att se till att ge förutsättningar för att utveckla de gröna näringarna och ge dem ytterligare ett ben att stå på genom att till exempel utveckla biodrivmedel med gas, etanol och HVO:er anser vi vara en viktig del för att stimulera de gröna näringarna. Varför är så passivt trots att ni måste vara medvetna om att det nuvarande systemet hindrar utvecklingen av klimatprestanda, som det slår ut de näringar som sysslar med biodrivmedel?Kommer man från landsbygden är man också medveten om hur viktigt det är med bra vägar för både jord- och skogsbruk. Här har regeringen nu minskat stödet för investeringar i tjälsäkring och bärighetsåtgärder. Det blir ju väldigt tydligt en sådan här mild vinter då skogsindustrierna kommer att få ganska stora kostnader. Det är en av de saker som vi vill använda inkomsterna från en vägslitageavgift till.Hur ser på att det har dragits ned på det här och även på underhållet av enskilda vägar, som lyfte fram i sitt anförande? Tack för frågorna, . När det gäller kemikaliearbetet har vi ju rätt kvinna på rätt post. Där jobbas det väldigt aktivt. Hon kom från EU-arbetet med Reach, och här jobbar hon vidare med de frågorna på den nationella nivån. Vi inser ju att Reacharbetet inte har räckt till, utan vi måste gå vidare. Hon vet vilka hon ska jobba aktivt mot i EU för att nå en förbättring och en snabbare process i . Hon har också uttryckt att hon förväntar sig ett förslag . Jag tror inte att det kan gå så mycket snabbare med den här frågan även om man hade tillstyrkt motionerna och reservationerna här i dag.Jag tycker definitivt att jobbet går framåt. Lägg gärna detta med december på minnet, så får vi se om det är ett löfte som står sig.De gröna näringarnas utveckling ser jag som lösningen för landsbygden i många fall. Det pågår ett arbete, och jag skulle gärna önska att metangasreduceringsstödet blev mycket större än vad det blev. Men vi har i alla fall fått in en fot i den verksamheten för att kunna ge ett ytterligare tillskott för dem som har livsmedelsproduktion med djurhållning.Regeringen har fördubblat väganslagen och anslagen till järnvägen. Man har också ökat stöd till enskilda vägar. Man har lagt till ytterligare 1 miljard på det finmaskiga vägnätet. Så jag kan inte påstå att man har blundat för detta, utan det är ett stöd som har ökat rejält. Kvinnor i positioner gillar jag. Men hitintills kan det konstateras att man måste ha hela regeringen med sig. Jag lovar att jag ska hålla ögonen på om lyckas få fram förslaget till december.Jag bor ju också på landsbygden. till järnväg känns som nära ur mitt perspektiv. Kostnader för skogsbruket och basindustrin tas upp som ett argument mot vägslitageavgiften. Men då bör man påminna sig om att också bristen på kapacitet, att inte kunna leverera den mängd som man kan producera, utgör en stor kostnad. Vi som bor och driver företag på landsbygden är väldigt beroende av att ha väl fungerande vägar. Man behöver inte resa runt särskilt mycket för att konstatera att det finns ett stort behov av underhåll i dag.Jag tog upp det här årets milda vinter som en av utmaningarna för skogsindustrin när det gäller behovet av tjälsäkringsinsatser. När det kommer till leverans på mindre vägar är det väldigt viktigt med ett bra vägunderhåll. Om man inte kommer fram med sina varor förlorar man också inkomster. Dessutom riskerar man att förlora kunder. Leveranstryggheten och säkerheten är väldigt viktig för de företag som lever med de här avstånden.Om man inte ser till att det finns resurser nog för att investera i utbyggnad och utökad kapacitet och inte ser till att reinvestera i de etablerade vägnäten kommer det också att kosta för våra företag. I slutändan blir det mjölken som står på bordet som innebär att man får betala. Jag har svårt att tro att det inte ska vara möjligt för miljöminister att få med sig regeringen på att införa en skatt på kemikalier. När det handlar om en inkomst från ett område där man vill ha en styrande effekt har jag svårt att tro att man inte också får med sig finansministern i den frågan.Fem mil till järnvägen är kanske inte långt ur ett norrländskt perspektiv, men likväl finns det ett transportbehov som behöver tillgodoses på den sträckan. Ingen av oss sitter på en liten flakmoped för att hämta någonting fem mil bort.Det måste till lastbilar. De åkeriföretag som kör sina huvudsakliga transporter gör det inom en radie på kanske . Det är ofta grus som ska levereras och mjölk som ska hämtas. Det är inte några otroligt långa sträckor, men det går inte att lösa på annat sätt än med lastbil.Självklart vill jag att vi ska reinvestera i det befintliga vägnätet. Det är precis det som jag anser att vi gör. Vi har satsat otroligt mycket pengar sedan regeringsskiftet . Tyvärr har vi lagt en massa pengar på sådant som redan var dyra löften från tidigare regeringar. Dessa hål i ett ounderhållet vägnät och järnvägsnät har också fått fyllas på. har belastningen på särskilt järnvägen blivit gigantiskt stor. Det känns som att behovet är omättligt. Jag vill ändå säga att vi har dubblerat anslagen till alla dessa, såväl järnvägar som vägar och enskilda vägar. Mycket har gjorts. Men det är klart att ingen är fullt ut nöjd, utan man skulle vilja göra mer. Jag tror inte att jag kan rädda betänkandet före den kommande voteringen. Det är inte därför jag tänker fatta mig kort.Punktskatter är ett frestande ämne som ger flera optioner att kunna stärka statskassan inför kommande vallöften. Vi fick höra att det var 120 miljarder, och jag tror att det blir lite mer om oppositionen får igenom alla sina förslag.Om man sammanfattar betänkandet inklusive reservationerna kan man säga att det handlar om skatt på vägtransporter, avfall, elektricitet, finansiella transaktioner, drivmedel, flyg, trängsel, gödselskatt, naturgrus och gruvor. Man kunde säga pick a choice om man fick tala engelska i kammaren, vilket jag har lärt mig att man inte får.När det gäller de tyngre fordonen, som vi har diskuterat mycket, har man valt att kalla det vägslitageavgift. Det är inte alls någon miljöskatt eller miljöavgift, som andra partier säger att det ska vara.Jag ska citera ur ett pressmeddelande från , som ligger strax norr om i , som gick ut . "Skogskoncernen investerar i en kraftig utbyggnad av massabruket i i . Beslutet togs av Södras styrelse.Enligt ett pressmeddelande innebär utbyggnaden att produktionskapaciteten ökar från dagens till massa per år.- Det är en stor och tung investering som gör att detta blir ett av världens största bruk för produktion för barrsulfatmassa, säger , vd och koncernchef för till TT.Utbyggnaden kommer att innebära nyanställningar.- Vi räknar med ungefär 400 nya årsarbeten i den här regionen. "Med tanke på tidigare inlägg om det förra betänkandet kan man undra om det inte har en viss betydelse att vi har sänkt bolagsskatten från Alliansens sida.I ett annat medium påpekas att satsningen innebär ett stort uppsving för transportnäringen.Överskottsenergin i bruket har en överkapacitet i värme som ger fjärrvärme till stora delar av stad och dessutom kan värma upp ytterligare en stor stad om så skulle behövas.Med anledning av detta kan man konstatera att presenten från oppositionspartierna är att de erbjuder mer per mil i högre skatt plus högre drivmedelsskatt om de får igenom sina förslag. Det är presenten till och Halland.Herr talman! En vägslitageavgift är en direkt fiskal skatt på företagande och transporter. Denna har ingenting som helst att göra med utländska åkerier som missköter sig. Det är en kostnadsmassa som läggs ovanpå nuvarande skatter och avgifter. Den påverkar inte den största delen av transportkostnaderna som har med lönesättning att göra.Vi behöver inte fler och ökade kostnader för svenska företag om vi vill behålla jobben i Sverige.Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Vi får göra ett försök att hinna votera.Jag tänkte prata lite om det förslag till kreosotskatt som , Vänstern och Socialdemokraterna har drivit.Kreosot är befriad från skatt, och det gäller i hela EU. Det finns tillverkning på två ställen i , och det är och . Där tillverkar man 150 000 ledningsstolpar och 180 000 sliprar. Det finns inget annat ämne som fungerar och som kan ersätta kreosot.Skatteförslaget skulle ge 120 miljoner i intäkter till statskassan, således 120 miljoner i kostnader för ett företag som omsätter 250 miljoner. Det är klart att följden blir nedläggning, då man kommer att bli utkonkurrerad av företag i som slipper denna skatt.Man har bedömt att kostnaderna i skulle bli 100 miljarder om detta förbud skulle genomföras. Bland annat kostar det per kilometer att ta bort sliprar och ersätta dem med betongsliprar. Det finns järnväg med träsliprar, och bara den kostnaden är alltså 20 miljarder.Ser man då till det svenska företaget har de väldigt mycket reservstolpar. De har 15 000 stolpar i lager. De har även sliprar. Jag kan nämna att det efter stormen behövdes 12 000 stolpar.Det som är bra med denna debatt om kreosot är ändock att det finns ett antal fältförsök. Men det är naturligtvis ingenting som man kan snabba på hur mycket som helst, eftersom både stolpar och sliprar ska överleva . Misslyckas man blir det väldigt stora kostnader.Detta är ett förslag som man bedömer skulle kunna kosta 400-500 personer deras arbeten.Det är i varje fall bra att det numera finns bara ett särskilt yttrande. När jag läser detta särskilda yttrande tolkar jag det som att det är papperskorgen nästa för förslaget. Sedan hoppas jag att utvecklingen gör att det kommer ämnen som är mindre skadliga. Men finns det ingenting som kan ersätta kreosot.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Köpfrid innebär att ingen mot sin vilja ska utsättas för påträngande reklam, och det är ett begrepp som lanserade i sin bok för 80-talet.Utvecklingen går tyvärr mot allt mindre köpfrid. Reklamen har blivit alltmer omfattande och svårare att undvika för den som så önskar. Oönskad reklam upptar alltmer av vår tid och stör alltmer våra tankar.En jämförelse visar på att det är betydande belopp det handlar om. Det året satsades ungefär lika mycket pengar på marknadsföring som på undervisning i grundskola och gymnasium i totalt.Det finns flera goda skäl att begränsa reklamen. Människors välbefinnande är ett.För att hjulen ska snurra i konsumtionssamhället måste människor förmås att ständigt köpa mer, vare sig vi behöver det eller ej. Reklamen är ofta en form av livsstilspropaganda som underblåser människors missnöje och syftar till att få oss att prioritera en rastlös jakt på nya prylar före sänkt arbetstid, mer fri tid och större utrymme för familj, vänner, kultur och liknande. Statuskonsumtion stressar såväl de som har mycket som de som har lite.Överdriven konsumtion är givetvis ett uppenbart stort miljöproblem. Den totala konsumtionsnivån ligger redan på en ohållbart hög nivå i , fast den är väldigt ojämnt fördelad.Reklam, herr talman, handlar i grund och botten om makt. Man brukar tala om tre sorters makt: tvingande, belönande och betingande. Den betingande formen av maktutövning innebär att man skapar normer. Med reklam stärker man normer om köpande och ägande som sett ur ett miljö- och klimatperspektiv är ohållbara.Att minska reklamen är ett steg på vägen mot att befria oss från snäva och destruktiva normer som reducerar människor till kunder och konsumenter. Det är naturligtvis inte det enda men ett sätt att påbörja omställningen till en hållbar ekonomi inom naturens ramar.Oönskad reklam, som upptar vår tid och våra tankar, kan ses som ett slags mentala föroreningar som bör begränsas. Ett exempel på en konkret åtgärd är att borgmästaren i i helt sonika förbjöd utomhusreklam. Det finns också andra exempel. Den amerikanske företagaren föreslår i sin bok 3.0 att reklam ska begränsas och beskattas då den inkräktar och vår uppmärksamhet.Herr talman! Det finns flera sätt att minska reklamen, till exempel att endast den som uttryckligen ber om direktreklam ska få den. I en motion har jag tillsammans med några gröna kolleger föreslagit bland annat det och ett antal åtgärder för att minska reklamen och dess negativa konsekvenser.Det vi talar om är skatt på reklam. Det är ett viktigt reklamdämpande verktyg. Mot bakgrund av nämnda negativa effekter av reklam bör trenden att skatt på reklam minskats i vändas. Reklamskatt kan ses som en miljöskatt, då den kan bidra till att minska miljöskadlig konsumtion.Därför föreslår vi i vår motion att en utredning tillsätts med uppdrag att se över hur skattebefriade reklamformer skulle kunna beskattas.