bet · H201SfU1 · 2014-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning I betänkandet behandlar socialförsäkringsutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och knappt 50 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden . Bland motionerna finns ett gemensamt alternativt budgetförslag från , , och (allianspartierna) och ett alternativt budgetförslag från . Utskottet tillstyrker det gemensamma förslaget från allianspartierna om anslag för utgiftsområdet, som uppgår till totalt . Därmed avstyrker utskottet regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken och tillstyrker delvis regeringens förslag om anslag inom utgiftsområdet. Vidare tillstyrker utskottet vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Med anledning av flerpartimotion 2014/15:2642 (M, C, FP, KD) yrkande 2 föreslår utskottet att tillkännager för regeringen vad utskottet anför om tidsgränserna i sjukförsäkringen. Övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. Socialdemokraterna, , och respektive har inte deltagit i beslutet om anslag för utgiftsområde 10. De redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I ärendet finns 12 reservationer (S, SD, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Anslag inom utgiftsområde 10 Allmänna frågor om socialförsäkringarna Allmänna frågor, punkt 2 (SD) Trygghetssystemen för företagare, punkt 3 (SD) Tidsgränser i sjukförsäkringen, punkt 4 (S, MP, V) Ny utredning om sjukförsäkringen, punkt 5 (V) Vård av närstående, punkt 6 (SD) Rehabilitering, punkt 8 (SD) Rehabilitering, punkt 8 (V) Sanktionsavgift, punkt 9 (SD) Sjuk- och aktivitetsersättning , punkt 10 (SD) Arbetsskadeförsäkringen, punkt 11 (SD) , punkt 13 (SD) , punkt 13 (V) Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (S, MP, V) Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 10 anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt utskottets förslag i bilaga 3. 2014/15:2642 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 10 punkt 4 och avslår motionerna 2014/15:1123 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2014/15:2610 av och (SD) yrkandena 1 och 2, 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2014/15:2959 av m.fl. (SD). avslår regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2014/15:2642 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och avslår proposition 2014/15:1 utgiftsområde 10 punkt 1. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2016 och 2017. bemyndigar regeringen att besluta om en kredit som uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i utbetalningen av ersättning för vård i andra länder. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 10 punkterna 2 och 3. 2014/15:2296 av m.fl. (S), 2014/15:2350 av Finn och (M), 2014/15:2405 av Finn (M) och 2014/15:2526 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) 2014/15:131 av och (C), 2014/15:213 av (M) yrkandena 1 och 2, 2014/15:342 av (M), 2014/15:1555 av (KD), 2014/15:1861 av (KD) och 2014/15:2564 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 2 (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om tidsgränserna i sjukförsäkringen. 2014/15:2642 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2 och 2014/15:730 av och (S) och 2014/15:751 av och (S). Reservation 3 (S, MP, V) Ny utredning om sjukförsäkringen 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 4 (V) 2014/15:868 av (KD) och 2014/15:1806 av (C). Reservation 5 (SD) 2014/15:4 av (SD), 2014/15:1565 av (C) och 2014/15:2303 av (S) yrkande 2. 2014/15:446 av och (S) yrkande 2, 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkandena 3–7 och 9 samt 2014/15:2862 av (S). Reservation 6 (SD) Reservation 7 (V) 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 8 (SD) 2014/15:9 av (C), 2014/15:1017 av (SD), 2014/15:1803 av (C), 2014/15:1862 av (KD) och 2014/15:2416 av Finn (M). Reservation 9 (SD) 2014/15:728 av och (S), 2014/15:1134 av m.fl. (S) och 2014/15:2074 av (S). Reservation 10 (SD) 2014/15:1175 av m.fl. (S) och 2014/15:1182 av i och (S). 2014/15:845 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:1513 av (SD). Reservation 11 (SD) Reservation 12 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (M), (S)*, (M), (S)*, (SD)*, (M), (S)*, (C), (M), (S)*, (SD)*, (FP), (V)*, (KD), (S)* och (MP)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt ett större antal motionsyrkanden väckta under den allmänna motionstiden . Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 4. Förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som M, C, FP och KD gemensamt och SD föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör besökt utskottet och informerat om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som summan av de utgifter som hör till utgiftsområdet högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har i betänkande 2014/15:FiU1 tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 11 och avstyrkt allianspartiernas förslag till utgiftsram. har därefter, med bifall till allianspartiernas förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till 100 (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetpropositionen och kommer att använda denna i den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 10, vissa bemyndiganden samt förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken. Slutligen behandlas ett större antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller olika frågor inom socialförsäkringsområdet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Utskottets bedömning i korthet Det är viktigt att kunna följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. En tydlig struktur på regeringens resultatredovisning underlättar utskottets möjlighet att bedöma de resultat av statliga insatser som regeringen redovisar. har beslutat att målet för utgiftsområde 10 är: Frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att stiger frånvaron som ersätts med sjukpenning och rehabiliteringspenning. Sjukpenningtalet var som lägst , då det uppgick . Till uppgången bidrar också att varaktigheten av sjukfallen har börjat öka . Delvis kan detta förklaras med att sjukskrivning på grund av psykiska diagnoser har ökat och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. I genomsnitt har sjukskrivning för psykiska diagnoser längre varaktighet än andra sjukfall. Kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män. var sjukpenningtalet för kvinnor totalt sett högre än för män. Den svenska sjukfrånvaron är i nivå med EU-genomsnittet. Andelen som lämnade sjukförsäkringen på grund av den bortre tidsgränsen och som senare återvände () uppgick till i årsskiftesgruppen 2009/2010. Bland dem som uppnått den bortre tidsgränsen två gånger är det som återvänder ytterligare en gång. beviljades totalt 11 700 personer sjukersättning, varav kvinnor och män. har nybeviljandet av sjukersättning stigit. Uppgången beror bl.a. på att fler personer har uppnått maximal tid med sjukpenning och sedan återvänt och återigen fått sjukpenning, varpå de har beviljats sjukersättning. Den totala sjukfrånvaron mätt som ohälsotalet (dvs. frånvaro med sjukpenning, rehabiliteringspenning eller sjuk- och aktivitetsersättning) uppvisade en kontinuerlig minskning perioden –2013, men därefter har utvecklingen planat ut. har ohälsotalets totalnivå varit relativt , men underliggande har sammansättningen mellan sjukfall och sjukersättning förändrats. Antalet personer som får sjukersättning har minskat, vilket framför allt beror på att många med sjukersättning har övergått till ålderspension. har nybeviljandet av sjukersättning varit lågt. Däremot har antalet sjukfall ökat. Således har det skett en omfördelning inom ohälsotalet, mellan antalet personer som uppbär sjukpenning respektive sjukersättning. Enligt regeringens bedömning har det, som angetts ovan, skett en ökning av antalet nya sjukfall där sjukpenning beviljas. finns även en tendens till att sjukskrivningarna blivit längre. Denna utveckling medför att sjukfrånvaron inte bedöms vara stabil. Bedömningen är sammantaget att målet om en låg och stabil nivå för sjukfrånvaron ännu inte är uppfyllt. Den nuvarande uppgången av sjukfrånvaron är oroande och tyder på att människor inte får det stöd som krävs eller att deras arbetsförmåga inte tas tillvara. Mot bakgrund av tidigare erfarenheter av snabbt stigande sjukfrånvaro är det angeläget att åtgärder vidtas. Vidare behöver kvinnors sjukfrånvaro uppmärksammas och analyseras. Utskottets genomgång av regeringens resultatredovisning i budgetproposi- tionen för utgiftsområde 10 har legat till grund för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet anser att det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Det är betydelsefullt att regeringen gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen. Redovisningar av resultatens långsiktiga utveckling underlättar utskottets möjlighet att bedöma redovisade resultat. Anslag inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 i enlighet med förslaget från allianspartierna. Regeringens förslag till anslagsfördelning avslås i de delar det avviker från allianspartiernas förslag. Vidare avslår regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken. lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. Jämför de särskilda yttrandena 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bestäms till 34 . Regeringen har aviserat att dagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen ska höjas. Med anledning av detta föreslår regeringen att hel sjukpenning för arbetslös ska lämnas med högst i stället för nuvarande . Ändringen föreslås träda i kraft . Genom förslaget beräknas utgifterna för statens budget öka med 2015. Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Anslaget får vidare användas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin, det särskilda högriskskyddet och det s.k. högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel som avser studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgiftsutvecklingen för sjukpenning styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån och löneutvecklingen. En central bestämningsfaktor för den framtida volymutvecklingen är hur många sjukfall som startar. Inflödet i termer av nya sjukfall som blir minst har ökat ända och detta med en relativt hög takt. Ökningen väntas fortsätta framöver men med något lägre takt. prognostiseras antalet nya sjukfall öka med på årsbasis. Inflödet antas sedan gå mot en relativ ökningstakt som motsvarar den som gäller för befolkningen. Det totala antalet pågående sjukfall väntas öka från ca 160 000 till 190 000 –2018. Hälften av den förväntade ökningen av antalet pågående sjukfall utgörs av sjukfall med en fallängd överstigande . Det totala antalet sjukfall med en fallängd väntas öka från ca 40 000 till 55 000 –2018. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till 32 . Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Den påverkas också av i vilken utsträckning bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Utgifterna för rehabiliteringspenning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till 1 . Utgifterna för Arbetshjälpmedel m.m. beräknas till . Dessa medel får användas för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . Utgifterna för boendetillägg beräknas till . Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar och löneutvecklingen. Utgifterna för denna inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bestäms till 50 . Regeringen föreslår även att hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning ska lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst i stället för . Ändringen ska träda i kraft . Regeringen anser att det är angeläget att förbättra situationen för denna grupp personer med relativt sett låga inkomster. Förslaget innebär en förbättring för ca 223 000 personer. Av dessa är kvinnor. Den maximala höjningen uppgår till ca . Genom förslaget beräknas utgifterna för statens budget öka med . Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Utgiftsutvecklingen är framför allt beroende av utvecklingen av antalet sjukskrivningar, den demografiska utvecklingen samt utvecklingen av prisbasbeloppet. beviljades totalt 11 700 personer sjukersättning, varav kvinnor och män. har nybeviljandet av sjukersättning stigit. Uppgången beror bl.a. på att fler personer har uppnått maximal tid med sjukpenning och sedan återvänt och återigen fått sjukpenning, varpå de har beviljas sjukersättning. Nybeviljandet av aktivitetsersättning fortsätter att öka. I kombination med ett relativt lågt utflöde medför detta att det totala antalet personer med aktivitetsersättning också ökar. hade 31 000 personer aktivitetsersättning. Nuvarande utgiftsutveckling inom anslaget påverkas i hög grad av att många lämnar sjukersättningen för att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Den del av sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning bedöms öka . Detta förväntas också påverka utgifterna för sjuk- och aktivitetsersättning. Utgifterna för sjuk- och aktivitetsersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till 45 . Utgiftsutvecklingen för bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning, utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och medelersättningen. Utgifterna beräknas till 4 . Utvecklingen av utgifterna för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer som får sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivarna i varje enskilt fall. Utgifterna beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 1:3 Handikappersättningar bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för handikappersättningar enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Det är små förändringar som sker mellan åren beträffande förmånen, både vad avser antal och kostnader. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. bestäms till 3 . Anslaget får användas för utgifter för de arbetsskadeersättningar som omfattar förmåner enligt socialförsäkringsbalken och motsvarande äldre lagar. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på färre nybeviljade arbetsskadelivräntor i kombination med att ett större antal personer som har livränta uppnått . Denna utveckling bedöms fortsätta även . Regeringen föreslår att anslaget 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet och krigsskadeersättning till sjömän enligt socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift. Ersättningar för det statliga personskadeskyddet beräknas bli något lägre . Regeringen föreslår att anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen bestäms till 3 . Regeringen avser att ingå nya överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL) om rehabiliteringsgarantin, sjukskrivningsmiljarden och försäkringsmedicinska utredningar som omfattar högst 2 . finns åtaganden om 3 , varav åtaganden motsvarande 2 beräknas infrias . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 för åren 2016–2017. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser rehabiliteringsgarantin, bidrag för arbetet med sjukskrivningsprocessen inom hälso- och sjukvården, arbetsplatsnära stöd riktat till arbetsgivare samt till försäkringsmedicinska utredningar. Medlen avser även rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund, finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården samt vissa förvaltningskostnader. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. och Arbetsförmedlingen samarbetar löpande för att underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete. Utgifterna för detta samarbete beräknas till . Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) infördes med syfte att ge ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Utgifterna beräknas till . Finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården syftar till att utveckla en mer effektiv sjukskrivningsprocess mellan hälso- och sjukvården och samt förbättra kvaliteten på medicinska beslutsunderlag. Utgifterna beräknas till . Särskilda medel har avsatts –2016 för att öka kunskapen om effektiva arbetsmetoder för att stödja personer som står långt från arbetsmarknaden. Medlen används bl.a. för att förbättra kunskapen om hur insatser kan påskynda en arbetsmarknadsetablering för unga. Utgifterna beräknas till . Den förra regeringen och SKL har slutit en överenskommelse om insatser för en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivningsprocess (den s.k. sjukskrivningsmiljarden). Utgifterna beräknas till 1 . Den förra regeringen och SKL har även ingått en överenskommelse om ersättning till landsting som levererar fördjupade medicinska utredningar till . Nuvarande överenskommelse gäller och omfattar . Vidare har det ingåtts en överenskommelse om ersättning till landsting som ingår i en pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar. Utgifterna för detta beräknas till . Vidare har den förra regeringen och SKL ingått en överenskommelse om medicinsk rehabilitering i form av evidensbaserade rehabiliteringsinsatser i syfte att åstadkomma återgång i arbete (rehabiliteringsgarantin). Regeringen avser att även ingå en sådan överenskommelse med SKL. Utgifterna beräknas till . finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete. Syftet med bidraget är att underlätta för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tillvaratas på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. Utgifterna beräknas till . Regeringen föreslår att anslaget 2:1 bestäms till 7 . Regeringen föreslår även att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för forskning inom socialförsäkringens område. Regeringen föreslår att anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen bestäms till . Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. I flerpartimotion 2014/15:2642 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 1 att till anslaget 1:1 ska anvisa mindre än regeringen, dvs. Vidare begär motionärerna att till anslaget 1:2 ska anvisa mindre än regeringen, dvs. Slutligen begär motionärerna att till anslaget 2:1 ska anvisa mer än regeringen, dvs. Motionärerna anför att det finns tydliga risker med lång sjukfrånvaro.