bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Regeringen har i de senaste budgetpropositionerna beskrivit och återrapporterat hur utvecklingen av insatsorganisationen fortskrider. I den senaste budgetpropositionen har vi också, som jag nämnde i mitt inledningsanförande, lagt in en särskild bilaga som följer just hur personalförsörjningen fortskrider. Det är 36 sidor med ingående information och tabeller om hur uppfyllnaden av olika personalkategorier har fortskridit . Det är angeläget för mig och för regeringen att ge information till både i form av de formella dokumenten, budgetpropositionen och den särskilda bilagan, och genom att vara tillgänglig genom att komma och informera utskottet och svara på frågor. (S): Jag tyckte inte att jag fick något riktigt svar på min fråga. Fanns det några diskussioner efter den tidigare granskningen om hur man skulle förbättra informationen eftersom man då fick ganska kraftfull kritik för att den var otydlig och otillräcklig? : Herr ordförande! Jag uppfattar det som att det också handlar om vilka krav på återrapportering som regeringen har. Dels handlar det om hur regeringen har styrt. Vi har i våra årliga regleringsbrev till Försvarsmakten ställt krav på årliga mål och återrapportering avseende bland annat operativ förmåga. Det är också en beskrivning av Försvarsmaktens insatsorganisation och stridskrafternas utveckling och uppföljning av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Därefter informerar regeringen i form av budgetpropositionen och har som strävan att utveckla den informationen. En del av detaljinformationen om läget i förbanden – det kan också handla om brister – är sekretessbelagd information. Det gör det svårare att i detalj informera på ett öppet sätt om läget i insatsorganisationen och läget när det gäller den operativa förmågan. (S): säger att det finns saker som inte har uppnåtts, planerade aktiviteter som inte har genomförts och så vidare. Därför kan man inte säga, som det står i budgetpropositionen, att detta går i den takt som man har fattat beslut om. Därför finns det faktiskt två olika bilder av detta. har en, och regeringen har en annan. Har man gjort några reflexioner över att det kan finnas fog för kritiken eftersom den återkommer inte bara i Nordic Battlegroup utan också i den här granskningen? : Herr ordförande! har gjort sammanlagt elva granskningar – som jag minns det är det tio rapporter och en slutlig sammanfattande rapport som har kommit precis – där man har granskat Försvarsmakten och regeringen och tagit upp sådana viktiga frågor som handlar om styrning. Här styr regeringen genom propositionen och genom regleringsbrev och förordningar. Våra svar på de olika skrivelserna – det senaste svaret ger regeringen i en skrivelse – handlar om hur vi uppfattar kritik. Där finns också bedömningar där vi inte delar bedömning fullt ut i olika delar, där man till exempel bedömer just tillgänglighet på förband eller hur insatsorganisationen är uppfylld. Vi ger tydliga svar på detta i de skrivelser som vi ska svara på till . Jag tycker att regeringen, inte minst i den senaste budgetpropositionen, har utvecklat redovisningen av hur Försvarsmakten har uppfyllt de mål och krav som riksdag och regering har beslutat om. För att vara extra tydliga har vi i den särskilda bilagan i detalj redovisat hur just personalförsörjningen framskrider. Det är en viktig del av reformen. Vi har beskrivit den operativa förmågan och läget i förbanden. Men här vill jag framhålla att det finns information om enskildheter när det gäller läget i förbanden och den operativa förmågan som omfattas av försvarssekretess. Det gör det naturligtvis svårare att beskriva helheten för . (S): Finns det någonting i som försvarsministern särskilt tar till sig och ska titta närmare på? BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR : Herr ordförande! Det finns ett antal rekommendationer i varje enskild rapport. Här är det viktigt att överväga de rekommendationer som finns. Jag har själv också påpekat behovet av bättre styrning av Försvarsmakten. Det handlar om ekonomisk styrning, där uppdrag har givits till . Det handlar om styrning av materielförsörjningen, där jag precis har tagit emot en utredning som jag har tillsatt och som handlar om bättre strategisk styrning när det gäller materielinvesteringsplanering. Inte minst inför det försvarspolitiska inriktningsbeslut som regeringen kommer att påbörja arbetet med kommer det att aktualiseras att kunna ta till sig rekommendationer avseende styrning. (S): Jag kan bara konstatera att det alltså finns delar i som det finns fog för. : Herr ordförande! Vi välkomnar granskningen. Sedan delar vi inte alltid fullt ut bedömningen, och det är också det som vi försöker beskriva i de svar i regeringens skrivelser som är svar på de här rapporterna. Det är tydligt att regeringen har vidtagit åtgärder när det gäller ekonomiska förutsättningar och förstärkt anslaget 6.1.1. Som jag sade i mitt inledningsanförande är vi beredda att ta till oss rekommendationer inför arbetet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen. (M): Herr ordförande! I rubriken till den granskningsanmälan vi nu diskuterar talas om brister i bemanningen av insatsorganisationen 2014. Anser försvarsministern att det föreligger brister i bemanningen i relation till det försvarsbeslut som fattade 2009? : Herr ordförande! I inriktningspropositionen Ett användbart försvar är det tydligt hur regeringen bedömer när insatsorganisationen 2014 kommer att vara intagen. Där görs bedömningen att den ska vara intagen 2014, men att den inte kommer att vara fullt bemannad med frivillig personal. Det kommer att ta än till 2014. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att bedömningen är att den kommer att vara intagen fullt ut med frivilligt rekryterad personal 2019. Detta är tydligt redan i den försvarspolitiska inriktningspropositionen Ett användbart försvar. Där anges tydligt i regeringens bedömningar att reformen kommer att genomföras i den takt som ekonomin medger. Det är den bedömning som vi också redovisar i budgetpropositionen : kommer att vara intagen, men det kommer att finnas kvar brister avseende frivilligt rekryterad personal. Det kommer inte att vara uppfyllt , och det var inte heller bedömningen i den försvarspolitiska inriktningspropositionen 2009. (M): Granskningen handlar mycket om hur regeringen styr Försvarsmakten för att säkerställa att det försvarsbeslut som fattade 2009 blir genomfört. Vilka är, som försvarsministern ser det, de viktigaste verktyg som regeringen har för att styra Försvarsmakten? Och hur har man använt dem? Jag undrar om försvarsministern kunde utveckla det lite ytterligare. : Det är som har beslutat kring målen för det militära försvaret: att enskilt och tillsammans med andra inom och utom landet försvara och främja vår säkerhet. Det är också som har beslutat om inriktningen för insatsorganisationen 2014. Med utgångspunkt i det beslutet har regeringen bland annat beslutat om ändring i förordningen med instruktion för Försvarsmakten. för Försvarsmakten för åren 2010–2014 har innehållit årliga mål och återrapporteringskrav avseende bland annat operativ förmåga, Försvarsmaktens insatsorganisation, stridskrafternas utveckling och uppföljning av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Jag vill framhålla att regeringen löpande ser över styrningen av Försvarsmakten. Det gör vi i arbetet med att utforma regleringsbrev år . Vi gör det också genom att, som jag har nämnt här, vi har tillsatt utredningar som handlar om att se över den ändrade planerings- och beslutsprocessen för materielinvesteringar och genom att ge uppdrag till för att utreda förtydligandet av den finansiella styrningen av försvaret. Det här handlar om kontinuerlig uppföljning, men det är utifrån beslut och i de årliga regleringsbreven som regeringen styr myndigheten . Där finns krav, mål och krav om återrapportering väldigt tydligt. (M): Jag har en fråga till i denna runda. Försvarsministern var inne på att hon inte fullt ut delar bedömningar. Jag undrar om försvarsministern kunde utveckla detta något när det gäller i vilka avseenden det är. Det är ändå en viktig fråga i och med att denna anmälan bygger just på en riksrevisionsrapport. Det vore därför intressant att få ta del av det. : Herr ordförande! När det handlar om om Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser anser regeringen att inte har dels har man mätt mot det gamla sättet att försörja de internationella insatserna med personal, det vill säga hur det var innan vi införde den nya insatsorganisationen. Det är en del. En annan del handlar om att har sett på förmågan hos det som vi kallar för manöverförbanden. Man har räknat antalet individer och utifrån målet inte bedömt att det var tillräckligt. I verkligheten är det inte bara manöverförbanden som kan sättas in i internationella insatser eller nationella insatser. Vi har det som vi kallar för funktionsförband, det vill säga personal ur artilleri, luftvärn, ledning och terrängförband, till exempel. Vi har naturligtvis också flygstridskrafter och marinstridskrafter som har varit insatta i insatser i , i Kosovo, i och i insatsen över . Jag anser alltså att har gjort en för snäv bedömning av vilken personal som kan användas i insatser nationellt och internationellt. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Därav har dragit slutsatsen att det är för få, och den bedömningen delar inte regeringen. Ordföranden: Då tänkte jag ta upp en fråga. Jag känner igen från andra granskningar som vi har haft i när det gäller Försvarsdepartementets relativt omfattande informella styrning på olika nivåer i myndigheten. I finns det en formulering som jag läser upp: Otydlig eller vag styrning på en strategisk nivå ökar behovet av informella avstämningar för att förtydliga den formella styrningen. Det förs en omfattande informell dialog mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten, och bedömer att dessa delvis är ostrukturerade. Granskningen visar också att det händer att Försvarsmakten uppfattar styrsignaler i den informella dialogen. Allt som myndigheten gör utan regeringsbeslut har myndigheten själv ansvar för, och det är myndighetens ansvar att inte låta sig påverkas. Men det faktum att informella signaler uppfattas som styrning av myndigheten skapar otydlighet och riskerar att urholka möjligheterna att utkräva ansvar. menar alltså att den informella styrningen riskerar att skapa otydlighet och oklara ansvarsförhållanden. Har försvarsministern någon kommentar till det? : Tack herr ordförande! Regeringen styr genom regeringsbeslut. Däremot förekommer det en informell dialog, men inte en informell styrning. Detta är en fråga som kommer upp inte minst i den slutrapport som vi precis har fått från . Vi kommer att återkomma inom , strax , med ett mer utförligt svar i skrivelsen till slutrapporten. Min utgångspunkt är att regeringen styr genom regeringsbeslut, inte minst via de regleringsbrev som jag har redovisat här tidigare. Sedan stämmer det att det finns en informell, kontinuerlig dialog. Jag tror att det finns ett värde av en sådan dialog, men styrningen ska ske genom regeringsbeslut. Ordföranden: Ja, styrningen ska ske genom regeringsbeslut. Men det verkar som att menar att det inte alltid uppfattas så av Försvarsmakten. Den bilden har vi fått vid andra granskningar som vi har haft av andra aktörer. Det sker en omfattande informell kontakt som också kan uppfattas som styrning. Menar försvarsministern att har fel, eller menar hon att detta är någonting som man måste göra någonting åt? : Regeringen kommer att återkomma med en fullständig och formell skrivelse med ett utförligt svar på den delen i . Så jag kan inte föregripa det svaret som ska komma till . Det jag har framhållit är att vi fortlöpande ser över styrningen. Jag har också pekat på vikten av att regeringen kan bli bättre i sin styrning på minst två områden som jag har redovisat här . Det handlar om styrningen av strategiska materielinvesteringar och om finansiell styrning, där vi har givit uppdrag till dels en utredare som har inkommit med sitt förslag, dels till som också har inkommit med förslag, men från ESV har vi bett om ett ytterligare förtydligande. Det är den bild som jag har, att vi styr Försvarsmakten genom regeringsbeslut. Det är svårt för mig att kommentera Försvarsmaktens syn på detta. (C): Vi har i fått del av utdrag ur Försvarsmaktens årsredovisning . Den är daterad . När man läser ur årsredovisningen kan man få intrycket att det av sekretesskäl är enklare för Försvarsmakten att redovisa personalläget , eftersom det har uppkommit en väsentlig förbättring. Det är lättare att redovisa än de problem som fanns tidigare. Ska man uppfatta det på det sättet, att den otydliga redovisningen tidigare kan ha vissa samband med de brister som fanns i organisationen och som av sekretesskäl kunde vara svårare att redovisa? : Det är ju utifrån Försvarsmaktens årsredovisningar och budgetunderlag som regeringen sedan gör bedömningar och därefter redovisar dem i budgetpropositionerna. Vår syn på vad Försvarsmakten framför i sin årsredovisning och i budgetunderlaget kommer att återspeglas i nästa budgetproposition BP15. Jag valde att för redovisa – just i och med att det har varit ett stort fokus på personalförsörjningen – hur personalförsörjningen har utvecklats . Men det kommer naturligtvis regeringen att återkomma till i budgetpropositionen . Vi har ju krav på Försvarsmakten att man ska återrapportera, inte minst avseende personalförsörjning, eftersom en så avgörande del av både reformens genomförande och uppfyllnaden av insatsorganisationen står i fokus. (V): Jag har en följdfråga till de frågor som ordföranden hade angående styrning och uppfattningen av dialogen. Jag uppfattade det så att ministern sade att hon inte kunde kommentera Försvarsmaktens uppfattning av dialogen och att ni återkommer med svar på hur regeringen ser på detta. Men om det nu är så att regeringen uppfattar det som att det är en dialog och inte en styrning, och att styrningen sker via regleringsbrev, men om Försvarsmakten uppfattar att den informella dialogen utgör en styrning, skulle det i så fall kunna vara ett problem som ministern avser att göra någonting åt? : Regeringen kommer att utförligt återkomma i det svar som redovisas i skrivelsen. Rent generellt när det gäller styrningen har jag försökt att peka på ett antal problem som vi har sett . Det gäller inte minst styrningen avseende Försvarsmaktens ekonomi och materielförsörjning, hur styrningen sker och hur kopplingen är mellan riksdagsbeslut, regeringsbeslut och sedan hur de har utfallit. Generellt är det så att de rekommendationer som ges i rapporter till del kommer att aktualiseras i arbetet med nästa försvarspolitiska BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR inriktningsproposition, för att det ska bli tydligt vilka krav och mål som gäller och hur Försvarsmakten ska återrapportera dem, så att regeringen sedan tydligt och klart kan informera , så att den kan fatta beslut. (V): Jag uttryckte mig säkert otydligt. Vad jag menade var att om uppfattningen av hur styrningen går till skiljer sig åt mellan försvarsministern och Försvarsmakten, skulle jag se det som ett problem. Ser ministern att det är ett problem, om man ser på hur styrningen ska gå till på olika sätt från försvarsministerns och Försvarsmaktens sida? Det är min fråga. : Vi har precis tagit emot den senaste rapporten – som är en slutrapport – från . Den måste vi nu analysera och bereda i . Vi kommer att ge ett samlat svar i den skrivelse som kommer . Jag svarar generellt på frågan om styrning. Jag ser det som att regeringen styr Försvarsmakten på det sätt som den ska med regeringsbeslut. finns det på olika nivåer en informell dialog. Men styrningen ska ske genom regeringsbeslut. (V): Ja, så ska styrningen ske. Det är vi nog alla överens om. Men min fråga gällde att om det nu är så att Försvarsmakten uppfattar det som att regeringen styr via den informella dialogen, uppfattar försvarsministern det då som ett problem, alldeles oavsett när svaret på revisionsrapporten ska lämnas? Om det föreligger en sådan diskrepans i hur man ser på styrningen, är det ett problem? : Vi måste först analysera vad det är för bedömning och hur den beskrivs i , hur beskriver att Försvarsmakten i det här fallet ser på detta. Därför måste vi få återkomma i den samlade skrivelsen efter att vi har analyserat de uppgifter som finns i . Vi återkommer i den samlade skrivelsen som ska komma inom stipulerad tid , . (V): På min hypotetiska fråga om det är ett problem att man ser olika på styrningen kan jag alltså inte få något svar. Är det så jag ska uppfatta ministern? : De uppgifter som kommer är ju från . Vi har inte i detalj analyserat och gjort någon bedömning. Rapporten kom , och om jag ska svara på den reella kritiken tror jag att det blir ett bättre svar om vi återkommer i den samlade skrivelsen som blir svaret på hela rapporten. Min och regeringens utgångspunkt är att styrningen ska vara formell genom ett regeringsbeslut. Därutöver kan man ha en dialog – men inte i form av styrning – på olika nivåer. Ambitionen är självklart att den formella styrningen ska vara riktig. Jag har också pekat på brister i styrningen generellt sett som vi till en del har åtgärdat och som vi måste fortsätta att arbeta med. Sammantaget finns det också rekommendationer som det kan finnas anledning att ta om hand i arbetet med nästkommande försvarspolitiska inriktningsproposition. Skånberg (KD): Försvarsministern sade att kanske hade gjort en något för snäv bedömning och pekade på funktionsförbanden som också skulle kunna räknas in. Skulle försvarsministern vilja utveckla det? : I den rapport som handlar om just uthålliga insatser är det ju en bedömning huruvida Försvarsmakten kan uppfylla målsättningen nu och . Där menar jag att har gjort bedömningen att man endast ur de åtta manöverbataljonerna kan ta förband för nationella eller internationella insatser. Det är egentligen bara att titta på hur insatserna har sett ut . Då finns det personal från till exempel artilleriregementet i . Vi har personal från andra förband, förband, förband från våra flygflottiljer och också andra så kallade funktionsförband, det vill säga artilleri, luftvärn, ledningsregemente och så vidare. Det är betydligt fler som uthålligt kan personalförsörja insatserna än vad har tittat på. När har sett tillbaka har man också utgått ifrån hur organisationen såg ut tidigare, det vill säga innan insatsorganisation 2014 var införd. Skånberg (KD): Det skulle kunna ses som en bristande information att inte har tagit till sig detta. Anser försvarsministern att regeringens information till i något avseende kan förbättras när det gäller de här sakerna? : Min och regeringens strävan är att se till att har fullgod information. Från budgetproposition 2014 har vi vidareutvecklat informationen avseende både materiel och personalförsörjning och i den särskilda bilaga om personalförsörjning som finns med i budgetpropositionen. Det är ett problem att vissa delar, vissa detaljer, i insatsorganisationen och läget i respektive förband omfattas av sekretess. Försvarsmaktens årsredovisningar och budgetunderlag tillgängliggörs för , men det är svårt att i detalj för hela redovisa varje detalj eftersom det är sekretessbelagd information. (S): Det är ju inte bara en rapport. Ta Nordic Battlegroup, ta Försvarsmaktens förmåga till uthålliga insatser, ta de två senaste rapporterna från . De landar faktiskt i samma genomgående kritik om undermålig styrning av Försvarsmakten, otillräcklig och otydlig information till som ger felaktiga beslutsunderlag för , vilket är väldigt allvarligt, samt att regeringen inte ger Försvarsmakten förutsättningar för att verkställa riksdagsbeslut. Kan försvarsministern förstå att det ger en bild av att Försvarsmaktens förmåga faktiskt vilar på felaktiga grunder? Det i sig är ju väldigt allvarligt för de beslut som fattar strategiskt långsiktigt när det gäller försvaret. Det här är alltså ingen enskild liten fråga, utan den är egentligen väldigt stor. Det är väldigt viktigt att vi rent konstitutionellt kan utröna om det finns någon grund för det här eller inte. Då blir det väldigt allvarligt, det som BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR kommer fram vid . De sammanlagda rapporterna ger den här bilden. Vad är försvarsministerns kommentar till det? : Herr ordförande! Som jag försökte beskriva i mitt inledningsanförande är det här en väldigt omfattande reform. Det är omfattande förändringar, främst i personalförsörjningen – att byta personalförsörjningssystem är i sig en reform i reformen. Sedan ingår övriga delar i försvarsreformen som handlar om ett nytt sätt att materielförsörja Försvarsmaktens behov. Den tredje viktiga delen i reformen handlar om att det i propositionen Ett användbart försvar som låg till grund för beslut fanns ett tydligt krav på att resurser skulle frigöras från andra delar av försvarsverksamheten. Det handlade inte minst om stöd och logistik. De resurserna skulle frigöras för att kunna bekosta genomförandet av reformen. Som jag beskrev har 2 miljarder frigjorts och kommit Försvarsmaktens förbandsverksamhet till del. I denna omfattande reform gjorde man bedömningen att insatsorganisationen skulle kunna vara intagen 2014 men att det fortsatt skulle finnas brister när det gäller bemanningen. Här har regeringen återkommande i budgetpropositionerna redovisat hur insatsorganisationen har utvecklats under det år som har gått men också gjort en bedömning av utvecklingen . Ambitionen är att ge så fullödig information som möjligt. Vi vet att det finns tillkännagivanden. Regeringen har förbättrat sin information avseende redovisningen av materiel och inte minst personalförsörjningen som är en avgörande del för att reformen ska lyckas. Regeringen var också tydlig i propositionen Ett användbart försvar med att reformen endast kan genomföras i den takt ekonomin medger. Här har regeringen sett att det har funnits svårigheter framför allt när det gäller uppfyllnad av tjänstgörande personal. Därför har man i budgetpropositionen föreslagit en anslagshöjning – som också har beslutat om – för att förbättra förutsättningarna att nå målen när det gäller den tjänstgörande personalen, soldaterna och sjömännen. (S): Jag skulle gärna vilja få ett svar på hur försvarsministern ser på att det ges en bild av att Försvarsmaktens förmåga vilar på felaktig grund. Ja eller nej? Ser försvarsministern det som allvarligt? : Herr ordförande! Jag ser det som att de bedömningar som regeringen har gjort i budgetpropositionerna till 2014 är att Försvarsmakten i huvudsak löser sina uppgifter på ett godtagbart sätt och att insatsorganisationen 2014 kommer att vara uppfylld med krigsplacerad personal och materiel men däremot inte fullt uppfylld med frivilligt rekryterad personal. Regeringen har i budgetpropositionerna informerat om hur de mål och krav som har ställt har uppfyllts. Det är den bedömning som regeringen För den tid som har gått sedan den senaste budgetpropositionen kommer det att komma en kontinuerlig bedömning i nästa budgetproposition. kommer vi att börja med arbetet inför nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. Då finns det anledning att aktualisera de slutsatser som regeringen har dragit och det som vi lärt inför arbetet med nästa försvarspolitiska inriktningsproposition. (M): Herr ordförande! Jag har bara ett par frågor till. Jag undrar om försvarsministern så här avrundningsvis skulle kunna precisera vilka åtgärder som regeringen har vidtagit för att försvarsreformen ska kunna genomföras . : Herr ordförande! I vårt skriftliga svar på de skriftliga frågorna från utskottet har vi svarat på hur vi ser på styrningen men också på de beslut som regeringen har fattat. Vid sidan av myndighetens instruktion och regleringsbrev har ju regeringen fattat ett antal beslut för att se till att reformen ska kunna genomföras. Det handlar om de beslut som är ett resultat av hur personalförsörjningen skulle gå till. Det handlar om anvisningar för försvarsplaneringen. Det handlar om internationellt samarbete.