bet · H101MJU20 · 2014-05-28 00:00:00 — Så som framhålls ovan är en av uppgifterna i den utredning som regeringen tillsatte att utreda hur styrningen och uppföljningen av klimatpolitiken kan utformas för att regeringens vision om att 2050 inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären kan uppnås (dir. 2014:53). I skrivelsen anför regeringen även att synpunkter på ansvaret för samordningen av analyser och en samlad rapportering samt på samspelet mellan styrmedel i förhållande till utsläppen är angelägna. Regeringen bedömer att det även finns ett värde i att olika myndigheter bidrar med underlag till klimatpolitiken utifrån sina olika utgångspunkter. Utskottet erinrar om att ett samordnat underlag för en enhetlig bild kommer att redovisas nästa gång i den kontrollstation som kommer att genomföras 2015. Utskottet noterar också att det finns en mängd osäkerheter förknippade med bedömningar av framtida utsläpp – osäkerheter som ökar ju längre fram i tiden bedömningen gäller. Vid nästa planerade uppföljning av klimatpolitiken (kontrollstation 2015) kommer en ny bedömning av utsläppsutvecklingen till 2020 med befintliga styrmedel att finnas tillgänglig. Då finns förutsättningar för att bättre bedöma effekten av de senast införda styrmedel som påverkar utsläppen utanför handelssystemet och behovet av att införa ytterligare styrmedel för att nå etappmålet. Utskottet föreslår att motion 2013/14:MJ493 (S) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd mot bakgrund av det anförda. När det gäller konsumtionsbaserade utsläpp erinrar utskottet om att 2010 beslutade om att införa ett nytt inriktningsmål för den svenska miljöpolitiken, vilket lyder: Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Skillnaden jämfört med tidigare är att man skärper kraven på att miljöförbättringar i ska ske utan att miljö- och hälsoproblemen ökar utanför . Så som utskottet anförde i sitt betänkande 2012/13:MJU11 är frågan om huruvida miljö- och hälsoproblem förknippade med våra konsumtionsmönster successivt flyttas till andra länder en mycket aktuell fråga. För att kunna belysa detta behöver , så som har påpekat i sin rapport miljöindikatorer – Underlag för uppföljning av generationsmålet (rapport 6483), utveckla möjligheterna att följa upp den svenska konsumtionens miljöpåverkan i andra länder. Enligt till en färdplan för ett utan klimatutsläpp (rapport 6537) visar () beräkningar att de totala utsläppen av växthusgaser som orsakas av svensk konsumtion ligger på en relativt jämn nivå över perioden –2008. Däremot har en omfördelning skett; utsläppen i minskar medan utsläppen utanför gränser ökar. Så som påpekas i rapporten behöver detta inte innebära något problem om utsläppen i andra länder sker i ett land eller en region som står under något klimatåtagande. är dock en stor andel av de globala växthusgasutsläppen inte reglerade i avtal. Utskottet hänvisar i detta sammanhang även till miljöminister svar på interpellation 2013/14:39 om redovisning av konsumtionsbaserade klimatutsläpp. I svaret anför ministern bl.a. att enligt sin instruktion har ett särskilt uppdrag att samordna uppföljningen och utvärderingen av bl.a. miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. har med hjälp av SCB låtit ta fram en indikator för växthusgasutsläpp orsakade av svensk konsumtion. Enligt ministern kompletterar den informationen den bild som den årliga utsläppsinventeringen av de nationella utsläppen ger, genom att ta hänsyn till de utsläpp som sker utanför gränser. Ministern påpekar dock att de utsläpp som sker i andra länder till följd av svensk konsumtion inte kan beräknas med samma noggrannhet som de nationella utsläppen enligt , varför de snarare bör tolkas i termer av utveckling och inte i absolut nivå under enstaka år. Ministern understryker således att arbete redan sker för att redovisa utsläpp förknippade med vår konsumtion, men det är en svår uppgift att göra detta på ett rättvisande sätt. Ministern nämner även att utlyste ett forskningsprogram om konsumtion och miljö med syftet att bl.a. öka kunskapen om sambandet mellan konsumtion och miljöpåverkan nationellt och globalt och att förbättra metodiken och dataunderlaget för att kunna följa miljöpåverkan från olika konsumtionsmönster . Ministern erinrar också om ett initiativ från konsumentenhet att titta på ett hållbart konsumentstöd som ett viktigt bidrag i omställningen till en hållbar konsumtion. Utskottet konstaterar även att enligt regleringsbrevet för ska, efter samråd med berörda myndigheter, redovisa förslag till åtgärder som bidrar till en mer hållbar konsumtion som underlag till ett fortsatt strategiskt arbete i frågan. Verket ska även beakta det arbete som sker inom nästa fördjupade utvärdering . Uppdraget ska redovisas till () . Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2013/14:MJ493 (S) yrkande 18 och 2013/14:MJ468 (V) yrkande 24 lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om samordning av myndigheternas arbete inom klimatanpassning påminner utskottet om att behovet av en förbättrad uppföljning och samordning av myndigheternas arbete kommer att kunna bedömas på nytt i samband med den samlade utvärdering och redovisning av klimatpolitiken som regeringen avser att återkomma med till , så som anförs i skrivelsen. Enligt skrivelsen har regeringen gett och i uppdrag att utvärdera måluppfyllelse utifrån prognoser och vid behov föreslå justeringar av styrmedel för att förbereda den samlade uppföljning och redovisning av klimatinsatserna till 2020 som ska ske i kontrollstationen 2015. Regeringen har också gett () i uppdrag att följa upp och analysera arbetet med klimatanpassning, att bedöma återstående behov av åtgärder och att utarbeta underlag om det klimatvetenskapliga kunskapsläget. Som framgår av årets budgetproposition (prop. 2013/14:1 utg.omr. 20) drivs arbetet med klimatanpassningen av en rad myndigheter. Länsstyrelserna och kommunerna har en nyckelroll. Länsstyrelserna har till uppgift att samordna det regionala arbetet med anpassningen till ett förändrat klimat. Länsstyrelserna fick också i regleringsbrevet i uppdrag att utarbeta regionala handlingsplaner för klimatanpassning. har Lantmäteriet fortsatt arbetet med en ny nationell höjdmodell för att öka möjligheterna att ange riskområden för översvämningar, ras och skred. hade av yta skannats. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i uppdrag att genomföra förebyggande och kunskapshöjande insatser för att begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar. Översvämningskartläggningar är en viktig del av verksamheten. driver Nationellt för klimatanpassning som har till uppgift att samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap om klimatanpassning som tas fram regionalt, nationellt och internationellt. Arbetet bedrivs i bred samverkan med aktörer inom klimatanpassningsområdet. I propositionen framhålls vidare att arbetet med anpassningen till ett förändrat klimat i stärks och samordnas, både på central och på regional nivå. Med hänsyn till det arbete som pågår och den utvärdering som kommer att göras 2015 föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ242 (S) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller finansiella resurser till klimatanpassning kan utskottet inledningsvis nämna att förstärkningar av anslaget för klimatanpassning genomfördes i årets budgetproposition (utg.omr. 20) i syfte att öka möjligheterna till ytterligare kunskapsinhämtning och förebyggande arbete. Så som anförs i propositionen sprids kunskap om klimatanpassning, och målet är att den ska genomsyra hela samhället och vara en del av myndigheters, kommuners och näringslivets verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning att det är av stor vikt att det finns ett samlat underlag för åtgärder och stöd för genomförande. Av årets budgetproposition för utgiftsområde 6 framgår att lämnades statligt bidrag till 17 kommuner för förebyggande åtgärder i bebyggda områden där risken för naturolyckor är särskilt stor. Totalt lämnades bidrag med från anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Enligt propositionen har bidragen använts för att ta fram prognossystem, till fördjupade utredningar för miljöprövning och till att bygga m.m. som skydd mot skred och översvämningar. Regeringen bedömer att myndigheternas arbete 2012 för att förebygga naturolyckor har bidragit till ökade kunskaper om risker för naturolyckor och behovet av förebyggande åtgärder. Det anförs vidare att översvämningskarteringar och skredförebyggande stabilitetskarteringar utgör bra underlag för kommunernas risk- och sårbarhetsanalyser, fysiska planering och klimatanpassningsåtgärder. I propositionen nämns även att när det gäller finansieringen av en ny reglering av vattennivåer anser regeringen att kommunerna bör bidra till gemensamma åtgärder för att förebygga naturolyckor m.m. till följd av klimatförändringar så länge det finns en tydlig nytta i den egna kommunen och kostnadsfördelningen är skälig genom att den är baserad på respektive deltagande parts nytta av åtgärden. Utskottet delar den uppfattning som uttrycks i propositionen, dvs. att det ska råda en balans mellan kommunens befogenheter genom det s.k. planmonopolet och det ansvar som kommunen har för att säkra inte bara ny utan även befintlig bebyggelse från t.ex. översvämningsrisker. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2013/14:MJ23 (SD) yrkande 10 och avstyrker därför motionsyrkandet. Av kommissionens meddelande om en klimat- och energipolitisk ram –2030 (KOM(2014) 15) framgår att genom 2020-ramens strategiska EU-plan för energiteknik (SET-planen) har FoU-investeringarna i unionen ökat från till och att planen håller på att utvecklas till en samlad integrerad färdplan för framtida investeringar. Det anförs vidare att unionen –2020 kommer att öka investeringarna i energi- och klimatrelaterad forskning och utveckling. Inom ramen för Horisont 2020, unionens nya forsknings- och innovationsprogram, kommer att avsättas till energieffektivitet och säker, ren och koldioxidsnål teknik liksom till smarta städer och samhällen. Ökade medel kommer också att finnas tillgängliga för finansiella instrument, offentlig-privata partnerskap och projekt för små och medelstora företag. Så som anförs i meddelandet måste EU dock intensifiera sin forsknings- och innovationspolitik för att stödja klimat- och energiramen efter 2020. Mot bakgrund av framstegen inom ramen för den nuvarande SET-planen anser kommissionen att det redan nu bör inledas diskussioner om hur detta görs på bästa sätt och vilka prioriteringarna bör vara. Särskild tonvikt bör läggas på snabbare kostnadsminskningar och marknadslanseringen av koldioxidsnål teknik (förnybar energi, energieffektivitet och koldioxidsnåla industriprocesser i olika sektorer). I meddelandet framhålls att framför allt bör investeringarna i storskaliga demonstrationer ökas, efterfrågan på innovativ teknik stimuleras och lämpliga regelverk på den gemensamma marknaden garanteras. Tillgängliga uppgifter visar att man kan vänta sig kostnadsminskningar på mellan och då den nya tekniken blir mogen. När det gäller nationell energiforskning hänvisar utskottet till det som näringsutskottet anförde i sitt betänkande 2013/14:NU3 om propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21). I betänkandet anfördes följande: överlämnade it- och energiminister propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) till . I propositionen angav regeringen riktlinjerna för de fortsatta insatserna kring forskning och innovation på energiområdet –2016. Regeringen föreslog även ett övergripande mål för insatserna med innebörden att de ska bidra till att de uppställda energi- och klimatmålen, de energirelaterade miljöpolitiska målen och syftet med den långsiktiga energi- och klimatpolitiken uppnås. Förslaget innehöll även ett antal konkreta mål samt fem prioriterade områden för de kommande fyra åren: att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta att forma ett kraftsystem som klarar att ta emot alltmer förnybar elproduktion ökad energieffektivitet i bebyggelsen ökad användning av bioenergi samt energieffektivisering i industrin. Utskottet tog ställning till propositionen samt tre följdmotioner (bet. 2012/13:NU6). Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet. Vidare ansåg utskottet att de fem prioriterade områdena för energiforskning var både välavvägda och lämpliga utifrån ett svenskt perspektiv. Utskottet vill här också framhålla uppfattningen att klimat-, miljö- och energiutmaningarna inte bara ska ses som hot utan även innebär utvecklings- och affärsmöjligheter för svenska företag. Regeringens satsning på en miljöteknikfond kan väntas bidra positivt till detta. Utskottet välkomnar också regeringens ambitioner när det gäller energiforskning och innovationer på energiområdet. Forskning och innovation, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, och goda exportmöjligheter inom energi- och miljötekniksektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. Här bör även framhållas att utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till mål och prioriteringar för energiforskningen. Miljö- och jordbruksutskottet erinrar även om det som anförs i årets budgetproposition (utg.omr. 21) om den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:5 Energiforskning. I propositionen nämns bl.a. att forskning pågår inom följande temaområden: Byggnaden som energisystem (verksamheten inom detta temaområde syftar till att ta fram ny kunskap, nya produkter och nya tjänster som kan bidra till en effektivare energianvändning och lägre energikostnader i bebyggelse samt till ökad användning av uppvärmningssystem baserade på förnybar energi). Transport (huvudfokus för temaområdet är introduktion av förnybara drivmedel och utveckling av energieffektivare energiomvandlingssystem och fordon, i första hand för vägtrafiken, bl.a. utveckling och kommersialisering av el- och hybridfordon och demonstration och affärsutveckling av andra generationens drivmedel). Bränslebaserade energisystem (såsom de tre bränsleprogrammen Tillförsel, Omvandling och Hållbarhet som har fokus på säker, hållbar och kostnadseffektiv tillförsel och användning av biobränslen). Utskottet noterar även att en bred utlysning gjorts inom området för ett biobaserat samhälle, mot bakgrund av den strategi för ett biobaserat samhälle som har utvecklats av Formas (prop. 2013/14:1 utg.omr. Målet är att utveckla ett samhälle som i hög grad baseras på utnyttjande av förnybara biologiska resurser. För att nå detta mål krävs bl.a. forskning och utveckling för att kunna optimera användningen av biomassa för olika ändamål. Utskottet konstaterar att () är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas. I propositionen nämns bl.a. att forskning pågår vid SLU om de gröna näringarnas möjlighet att ersätta fossila bränslen med förnybar energi t.ex. i projektet . Vidare nämns projektet inom vilket det pågår forskning som berör hela produktionskedjan av biobränsle, från produktion och lagring av växtbiomassa till återförsel av växtnäring till jordbruksmark. och Transportstyrelsen har fått i uppdrag att genomföra det s.k. (Metandiesel efter konvertering av arbetsmaskiner). Projektet syftar till att utveckla biogasdrift för arbetsmaskiner och är ett sätt att arbeta med att ta fram ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till förnybara bränslen. Utskottet konstaterar att forskning och innovation också ingår i det uppdrag som ges i dir. 2014:53 (se ovan). Med det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ23 (SD) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S) om , försurning och styrmedel för att minska förorenade partiklar i städernas luft. Jämför reservationerna 25 (S, V), 26 (S) och 27 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 5 anförs att en sammanvägd strategi med styrmedel och åtgärder bör tas fram för att nå de nya åtagandena i . Vidare yrkas att regeringen, i syfte att klara miljömålet Bara naturlig försurning, bör ta fram en aktiv plan för ett strategiskt arbete inom EU för ytterligare utsläppsbegränsningar (yrkande 9). Enligt samma motion (yrkande 6) bör regeringen återkomma till med en redovisning av vilka styrmedel som bör införas för att minska mängden förorenade partiklar i luften i städerna. Inom konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar antogs en ändring av protokollet till konventionen angående minskning av försurning, övergödning och marknära ozon (Göteborgsprotokollet) där det anges nya nationella tak för utsläpp av luftföroreningar. En viktig nyhet är att protokollet nu innehåller nationella utsläppstak även för medelstora partiklar, PM2,5. Så som utskottet anförde i sitt betänkande 2012/13:MJU11 är utsläppstaken för till 2020, som utgår års utsläppsstatistik, följande: – svaveldioxid (SO2): – kväveoxid (NOx): – ammoniak (NH3): – flyktiga organiska ämnen (VOC): – små partiklar (PM2,5): . Det har redan fattats viktiga beslut inom EU om skärpta utsläppskrav för bilar, arbetsmaskiner och fasta förbränningsanläggningar som kommer att förbättra situationen . Så som utskottet anförde i ovan nämnda betänkande behöver de långsiktiga besluten emellertid kompletteras med åtgärder som ger effekt både lokalt och , eftersom det tar innan beslutade åtgärder ger effekt och exempelvis äldre bilar och arbetsmaskiner med höga utsläpp byts ut. I betänkandet framhöll utskottet också att när det gäller kraven i det reviderade protokollet är de enligt inte så ambitiösa som skulle ha velat. och många andra länder uppfyller redan, eller kommer att uppfylla, de krav som ställs utan att behöva besluta om ytterligare åtgärder. Utskottet konstaterade vidare att är beroende av att åtgärder vidtas i andra länder för att kunna få bättre luftkvalitet. I årets budgetproposition (utg.omr. 20) framhålls att EU har antagit en ändring av svaveldirektivet som innebär att den internationella sjöfartsorganisationen skärpningar av kraven på svavelhalten i bränslen införs i . Det leder bl.a. till sänkta bakgrundshalter av medelstora partiklar. Utskottet välkomnar även att kommissionen har presenterat ett luftvårdpaket som består av fyra delar: ett nytt strategiskt handlingsprogram för luftpolicy ett reviderat "takdirektiv" med nya bindande nationella utsläppstak ett nytt direktiv för att minska luftföroreningarna från medelstora förbränningsanläggningar ett ratifikationsförslag för det s.k. Göteborgsprotokollet. Så som regeringen anför i sin faktapromemoria med anledning av luftvårdspaketet (2013/14:FPM49) är det övergripande syftet med förslagen att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att klara de nuvarande gränsvärdena för luftkvaliteten inom hela EU, att nå EU:s långsiktiga mål om en luftkvalitet som inte överskrider WHO:s gränsvärden för hälsa och att den kritiska belastningen för ekosystemen inte överskrids. Utöver detta kommer förslaget även bidra till att klimatmålen nås – främst genom att utsläppen av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar sänks. Utskottet välkomnar liksom regeringen kommissionens reviderade strategi och förslag till ny luftvårdslagstiftning. Det reviderade takdirektivet innebär att de ändringar som genomfördes vid revideringen av Göteborgsprotokollet förs in i EU:s lagstiftning. Som nettoimportör av luftföroreningar är ytterligare minskningar av utsläpp från omgivande länder av största vikt för för att klara flera av de nationella miljökvalitetsmålen. Så som regeringen anför i sin faktapromemoria (2013/14:FPM49) kan förslaget därmed ses som ett viktigt led i arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen, framför allt luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning och Begränsad klimatpåverkan. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 5. När det gäller försurning konstaterade utskottet i sitt betänkande 2012/13:MJU11 att den största delen av de försurande ämnen som faller ned över har förts hit med vindarna från andra länder och från internationell sjöfart. Som nämnts ovan finns det internationella avtal som behandlar just problemet med att luftföroreningar inte känner några nationella gränser, bl.a. Göteborgsprotokollet och EU:s takdirektiv. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att de områden som även i fortsättningen är prioriterade i transportsektorns miljöarbete bl.a. är utsläppen av koldioxid från transportsektorn, utsläpp av luftföroreningar, t.ex. partiklar, och den internationella sjöfartens utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider. Utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken sjunker stadigt, om än långsammare . Att utsläppsminskningen av kväveoxider går långsammare beror bl.a. på en större andel trafik med dieselfordon. Av årets budgetproposition (utg.omr. 20) framgår att regeringen inte bedömer att det är möjligt att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Preliminära beräkningar visar emellertid att utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider i beräknas minska med vardera , vilket är positivt för nedfallet av långdistanstransporterade luftföroreningar i . Enligt propositionen påverkar inte det reviderade Göteborgsprotokollet, som antogs , i någon påtaglig utsträckning möjligheterna att nå målet. Orsaken är den långsamma återhämtningen i ekosystemen. Det gäller även den kommande revisionen av och rådets direktiv av om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar, det s.k. takdirektivet. Som nämns ovan välkomnar utskottet ändå kommissionens reviderade strategi och förslag till ny luftvårdslagstiftning eftersom de kommer att ha effekt på . Förslaget kan därmed ses som ett viktigt led i arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Utskottet noterar även att utsläppen av svaveldioxid från sjöfarten och därmed även nedfallet i kommer att minska markant när IMO:s skärpta krav i svavelkontrollområdena (Sulphur Emission Control Area, SECA) blir obligatoriska . I propositionen framhålls vidare att 2020 skärps kraven även utanför SECA, vilket även det leder till en viss minskning av det sura nedfallet. Enligt propositionen krävs ytterligare beslut som begränsar utsläppen från internationell sjöfart, främst av kväveoxider. Inom ramen för konventionen om skydd av rena miljö (Helcom) beslutades att ansökan till IMO om att göra till ett utsläppskontrollområde för kväveoxider (Nitrogen Emission Control Area, NECA) är färdigställd. Utskottet välkomnar att står bakom att ansökan skickas in. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller partiklar i stadsluften påminner utskottet inledningsvis om att ett viktigt styrmedel för att nå miljökvalitetsmålet luft är miljökvalitetsnormerna för luft. Så som anges i budgetpropositionen (utg.omr. 20) är normerna för större partiklar och kvävedioxid svårast att nå. I drygt ett dussin städer överträds en eller båda dessa normer eller så har de överträtts. Enligt luftkvalitetsförordningen (2010:477) ska ett åtgärdsprogram upprättas om en miljökvalitetsnorm överskrids. Programmen är främst inriktade på sådana åtgärder där kommunen eller andra regionala aktörer har beslutanderätt. I propositionen anförs vidare att i fallet med större partiklar ingår åtgärder som dammbindning (som minskar uppvirvlingen av slitagepartiklar från dubbdäck), minskad sandning och omledning av trafik till andra gator. Utskottet noterar att trängselskatt infördes i .