bet · H101SoU10 · 2014-03-05 00:00:00 — Förhållandena inom den psykiatriska heldygnsvården har hög prioritet i regeringens handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa, PRIO. Regeringens samordnare för statens insatser för därför kontinuerligt en dialog med landstingens ledningar som bland annat rör insatser till barn och unga. Däremot kan inte jag inte [sic.] som statsråd ge i uppdrag till myndigheter att utfärda rekommendationer med ett särskilt innehåll. Utskottet anser att det är självklart att personer med psykisk ohälsa ska ha samma tillgång till en jämlik, kunskapsbaserad, säker och tillgänglig vård och omsorg av lika god kvalitet som personer med somatisk ohälsa. För att uppnå detta och komma till rätta med de brister som finns i den psykiatriska vården krävs ett mycket långsiktigt arbete. Det är därför positivt att kunskapsstöd, kompetensutveckling och kvalitetsarbete är ett prioriterat område i regeringens särskilda satsning PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016. Handlingsplanen, som särskilt prioriterar barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik, utgör en grund för regeringens arbete på området. Utskottet noterar att handlingsplanen består av ett antal mål, delmål och strategiska områden, bl.a. samordning mellan kommuner och landsting, kompetens- och kvalitetsutveckling samt boende och sysselsättning för personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. Det är positivt att regeringens psykiatrisatsning 2007–2011 fortsätter och vidareutvecklas genom PRIO-planen. Utskottet ser positivt på att Myndigheten för vårdanalys har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera handlingsplanen på både insats- och målnivå. På så sätt analyseras i vilken utsträckning de insatser och åtgärder som regeringen beslutar om ger avsedda effekter. Det är även positivt att regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har tillsatt samordningsfunktioner med uppgift att driva på utvecklingen på området och följa upp PRIO-satsningen. För att säkerställa en stabil plattform för arbetet med att utveckla insatserna på området, har regeringen och SKL tagit ett gemensamt initiativ för arbetet mot psykisk ohälsa och träffat överenskommelser om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa. Hög tillgänglighet till hälso- och sjukvård, såväl i form av förebyggande insatser som av bedömning och behandling i första linjen eller på specialistnivå, är en förutsättning för att barn och unga med psykisk ohälsa ska få tillgång till rätt insatser . Det är mycket positivt att regeringen och SKL prioriterat detta område i sina överenskommelser. Tillgänglighetssatsningen för barn och unga med psykisk ohälsa ingår i psykiatriöverenskommelsen, vilket innebär att den förstärkta vårdgarantin nu är en integrerad del av överenskommelsen på psykiatriområdet. Inom ramen för överenskommelsen sker också ett arbete med att utveckla mätpunkter för uppföljning av tillgänglighet till första linjen. Utskottet har även noterat att SKL bedriver ett utvecklingsarbete med fokus på synkronisering av samhällets samlade insatser till barn och unga som har eller riskerar att utveckla psykisk ohälsa. All hjälp som samhället kan erbjuda, både från skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård, ska vara lätt att hitta och ges i rätt tid. Utskottet ser även positivt på de uppdrag som bl.a. fått för att förbättra kunskapsstyrningen inom området psykisk ohälsa. Mot bakgrund av det omfattande arbetet på området avstyrks motionerna 2013/14:So233 (MP) yrkandena 1–3 och 2013/14:So664 (MP) yrkandena 3, 5, 10, 15–17, 22, 23 och 30–32. bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2011/12:So568 (V) yrkande 11. Utskottet noterar att har inventerat behoven av kunskap på bl.a. området adhd och barn och unga. Vidare pågår ett arbete med att utarbeta nationella indikationer för läkemedelsbehandling vid adhd samt med att ta fram en vägledning om stöd till personer med adhd. Det huvudsakliga målet med att utarbeta en vägledning är att ge en gemensam kunskapsbas för upptäckt, utredning och stödinsatser och därmed bidra till förbättrad vård och omsorg till de personer som har svårigheter i vardagslivet på grund av adhd. Vägledningen ska publiceras . Mot bakgrund av pågående arbete anser utskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:So282 (MP), 2013/14:So339 (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:So563 (S) yrkande 2. Utskottet noterar att ett av delmålen i regeringens PRIO-satsning är att skapa förutsättningar för att minska förekomsten av självskadebeteende. För att stärka vården och skapa förutsättningar för en god och jämlik vård vid självskadeproblematik har regeringen och SKL en överenskommelse om en struktur för att öka kunskapen lokalt och regionalt. Det övergripande målet är att antalet unga med självskadebeteende ska minska. Ett delmål är att minska antalet unga i slutenvården och att minska antalet tvångsåtgärder bland unga kvinnor. Även förhållandena inom den psykiatriska heldygnsvården har hög prioritet i regeringens handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa. Inom pågår bl.a. ett arbete med att utveckla grunddata och indikatorer inom området psykisk ohälsa, inte minst bland barn och unga. Mot bakgrund av pågående arbete anser utskottet inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning motionerna 2013/14:So400 (V) yrkandena 19 och 20, 2013/14:So429 (S) samt 2013/14:So664 (MP) yrkandena 19 och 20. Utredningsbetänkandet Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och (SOU 2010:45) bereds inom . Utredningens delbetänkande Första hjälpen i psykisk hälsa (SOU 2010:31) bl.a. har resulterat i ett uppdrag till Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid att genomföra en pilotstudie i syfte att pröva det australiensiska självmordsförebyggande programmet Första hjälpen till psykisk hälsa i . bör inte ta något initiativ med anledning av motion 2013/14:So664 (MP) yrkandena 27 och 28. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om sjukvårdens personalförsörjning och ökad kunskap om olika sjukdomar m.m. Jämför reservationerna 27 (MP), 28 (SD), 29 (V) och 30 (MP) samt särskilda yttrandena 5 (S) och 6 (V). I partimotion 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om en parlamentarisk utredning om sjukvårdens personalförsörjning. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) påbörja ett programarbete kring personalrekrytering för verksamheter som ger insatser till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. I kommittémotion 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att inleda diskussioner med Kommuner och Landsting (SKL) om en delvis mer samordnad struktur för rekrytering av läkare från andra länder. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se över frågan om validering av examen och läkarerfarenhet från länder utanför EU. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över frågan om validering av examen och erfarenhet även för andra kompetenser inom vården. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om ett regionalt eller nationellt poolsystem. Ett sådant system skulle understödja en jämlik vård i hela landet, ett mer hållbart system och möjlighet att besätta tillfälliga tjänster där behovet är akut, anser motionärerna. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att särskilda löneförmåner bör redovisas på ett öppet och transparent sätt. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om förbättrade sätt att säkerställa tillräcklig kompetens inom sjukvården i hela landet i ett långsiktigt perspektiv. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om man genom ett förtydligande av hälso- och sjukvårdslagen eller på något annat sätt bör säkerställa behovet av specialiseringstjänstgöring genom att inbegripa alla de enheter som bedriver vård på uppdrag av . I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om behovet av särskild stimulans för att säkra tillgången på AT- och ST-tjänster. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en fördjupad diskussion med SKL i frågan om schemaläggning för läkare. I motion 2013/14:So527 av Per Ramhorn och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas enligt motionens intentioner. Enligt motionärerna finns det i landsbygdsområden i ett system där läkare kan förbinda sig att arbeta varefter de som bonus får sin studieskuld reducerad. Motionärerna vill att systemet kostnadskalkyleras och utreds för svenska förhållanden. Ökad kunskap om olika sjukdomar och tillstånd I motion 2013/14:So614 av (S) begärs ett tillkännagivande om inflammatoriska tarmsjukdomar. Enligt motionären behöver kunskapen om inflammatoriska tarmsjukdomar förbättras både inom vården och i övriga samhället, för att fler ska få en tidigare diagnos och därmed tidigare behandling. I motion 2013/14:So625 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om övergångsåldern och klimakteriet. Enligt motionärerna behöver sjukvårdspersonal stöd samt mer forskning som hjälp i sitt vardagliga arbete för att kunna hjälpa hälften av befolkningen som drabbas av övergångsbesvär. I motion 2013/14:So563 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att stärka kompetensen i primärvården när det gäller neuropsykiatrisk funktionsnedsättning. I kommittémotion 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om stöd för psykisk hälsa på vårdcentralen. Motionärerna anser att varje vårdcentral måste ha en beredskap genom att det finns yrkeskategorier som särskilt uppmärksammar psykisk ohälsa. I motion 2013/14:So475 av m.fl. (FP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten av att tillvarata det nationella kunskapsstödet för palliativ vård. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om värdet av nordiskt samarbete inom palliativa vårdfrågor och specialistutbildning. Utskottet behandlade och avslog senast motioner om kompetens inom hälso- och sjukvården i sitt av godkända betänkande 2012/13:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor. Utskottet anförde följande (s. 29): Där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det enligt 2 e § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) finnas bl.a. den personal som behövs för att kunna ge god vård. Enligt 3 § samma lag är det som ansvarar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Bakgrund och pågående arbete m.m. I budgetpropositionen redogör regeringen för vilka åtgärder som vidtagits för att öka tillgången på personal inom hälso- och sjukvården (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9 s. 47). Regeringen anför bl.a. att tilldelningen av resurser för antalet utbildningsplatser på läkar-, tandläkar- och sjuksköterskeutbildningarna har ökat . I budgetpropositionen föreslogs en fortsatt utbyggnad (utgiftsområde 16). Antalet läkare som får sin examen och som kan påbörja sin AT-tjänstgöring ökar och i förlängningen kan fler läkare påbörja specialiseringstjänstgöring. Vidare har tilldelats för att utveckla kursverksamheten för läkares specialiseringstjänstgöring. Satsningen syftar till ett förbättrat kursutbud, vilket förväntas ha en positiv effekt på utbudet av specialistläkare. När det gäller tillgången på specialister inom psykiatrin anför regeringen att antalet läkare som väljer att göra sin specialiseringstjänstgöring inom vuxenpsykiatrin och inom barn- och ungdomspsykiatrin stadigt har ökat (prop. 2013/14:1 utg.omr. 9 s. 38). En bidragande orsak har enligt regeringen varit det s.k. som av läkare i (Ipuls) ansvarat för . har erfarenheterna från Metis tillvaratagits och införts i ordinarie strukturer på . I samband med detta har också påbörjat arbetet med att ta fram målbeskrivningar och kompetenskrav för specialister inom barn- och ungdomspsykiatrin för att säkerställa tillgången på kompetens på området. Regeringen har även satsat på att öka kunskapen om psykiatri i bristområden genom en fördjupad psykiatriutbildning för AT-läkare inom de norra och sydöstra sjukvårdsregionerna. Den sammanlagda tjänstgöringstiden inom psykiatrin har ökat, och satsningen har gett möjlighet att förbättra psykiatriutbildningen för samtliga AT-läkare. Även när det gäller tillgången på psykologisk behandling har regeringens satsning på att öka antalet anställda med adekvat kompetens i effektiva psykoterapeutiska behandlingsmetoder haft effekt. I drygt hälften av landstingen uppskattas nu tillgången till psykologisk behandling som god eller relativt god. planeringsstödet (NPS) har regeringens uppdrag att rapportera bedömningar av tillgång och efterfrågan på barnmorskor, läkare och sjuksköterskor, samt tandläkare och tandhygienister. publicerades rapporten planeringsstödet 2014 – tillgång och efterfrågan på vissa personalgrupper inom hälso- och sjukvård samt tandvård. I rapporten konstaterar att tillgången på läkare sysselsatta i hälso- och sjukvård – i förhållande till befolkningen – har ökat (). Tillgången på specialistläkare har ökat (). Inom tandvården har antalet tandläkare och specialisttandläkare sysselsatta i tandvård – i förhållande till befolkningen – minskat . analys av efterfrågan visar bl.a. följande: Arbetslösheten är låg för samtliga personalgrupper. hade av alla personalgrupper sysselsättning inom hälso- och sjukvård eller tandvård efter avslutad utbildning. Rörligheten mellan länder inom EU- eller EES-området har ökat för hälso- och sjukvårdens och tandvårdens personalgrupper. De inflyttade är lika många eller något fler än de utflyttade. Det positiva nettoflödet är störst för läkare. Antalet svenskar som studerar till läkare eller tandläkare i andra länder ökar . Av rapporten framgår att totalt 13 515 personer med utländsk läkarutbildning beviljades svenskt legitimationsvillkor eller svensk läkarlegitimation . har det beviljats fler svenska läkarlegitimationer baserade på läkarutbildning i ett annat land, än baserade på läkarutbildning i . bedömer att efterfrågan överstiger tillgången på läkare, framför allt erfarna läkare och specialistläkare och i synnerhet specialister i allmänmedicin och psykiatri. Läkare utbildade i andra länder kommer enligt även framöver att utgöra ett viktigt tillskott till hälso- och sjukvården. bedömer att efterfrågan överstiger tillgången på läkare, framför allt erfarna läkare och specialistläkare. Nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede m.m. presenterade ett nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede. Målet med kunskapsstödet är att alla patienter som har behov av det ska få tillgång till en god palliativ vård. Det ska inte spela någon roll var man bor, vilken diagnos man har eller hur gammal man är. Kunskapsstödet ska ge stöd till dem som fattar beslut om prioriteringar inom vården och omsorgen, dvs. vilka åtgärder man ska satsa resurser på. De viktigaste rekommendationerna handlar om följande åtgärder: Samordning: De patienter som är i behov av palliativ vård finns ofta både i vården och i omsorgen. Fortbildning och handledning av personal: Fortbildningen bör t.ex. handla om att öka kunskaperna i att lindra symtom och främja livskvalitet hos patienter i livets slutskede. Kommunikation: Palliativ vård i livets slutskede förutsätter att alla involverade är införstådda med att vårdens inriktning är att främja livskvalitet och lindra symtom, att den återstående livstiden är kort och att de medicinska möjligheterna att förlänga är begränsade eller saknas helt. Den sjätte i Palliativ Medicin påbörjades . Kursen ges som ett samarbete mellan de fem nordiska ländernas palliativ-medicinska organisationer, och består av sex veckolånga avsnitt (2013–2015). Kursen syftar till att ge teoretisk utbildning i palliativ medicin på en nivå som är tillräcklig för kraven för tilläggsspecialiteten palliativ medicin. besvarade socialminister (KD) en interpellation om bristen på specialistläkare (ip. 2012/13:349, prot. 2012/13:96). Socialministern anförde bl.a. följande: har regeringen tagit flera initiativ för att minska bristen på läkare och specialistläkare. har regeringen beslutat att ge ökade medel för en utbyggnad av antalet utbildningsplatser på läkarutbildningen. En specialitet inom vilken det länge rått en brist på specialistläkare är psykiatrin. Regeringen har därför gett extra medel för att öka antalet specialister inom psykiatrin genom det så kallade . Projektet innebär att av läkare i , Ipuls, har haft i uppdrag att utveckla och förstärka specialistkompetenserna i allmänpsykiatri. För att förbättra processen för godkännande av läkare som utbildats utanför EU/EES, så att den går snabbare, har och gett i uppdrag till en särskild utredare att lämna förslag. Rapporten bereds nu i . Regeringen ger också i uppdrag att rapportera om tillgång och efterfrågan på bland annat läkare. Syftet med rapporten är att hjälpa landstingen i deras bedömning av behovet av att anställa läkare för specialiseringstjänstgöring, och det gäller samtliga specialiteter. besvarade socialminister (KD) en skriftlig fråga om välfärdsarbete (fr. 2012/13:186). Socialministern anförde bl.a. följande: Personalen är oerhört viktig för hur vår välfärd kommer att utvecklas. Hur arbetsmiljö och arbetsvillkor ser ut för personalen i hälso- och sjukvård och socialtjänst har en avgörande betydelse för hur de ska kunna ta hand om alla som behöver ta del av vård och omsorg i olika former. Hur medarbetarnas arbetssituation och inflytande ser ut har också betydelse för vilka möjligheter vård och omsorg har att rekrytera personal med den utbildning och kompetens som behövs. För mig som socialminister är det mycket viktigt att alla arbetsgivare i sektorn har goda möjligheter att anställa den personal de behöver för att kunna ge en god, säker och jämlik vård, vilket är regeringens mål. Det är flera aktörer som har ansvar för frågan, på litet olika sätt. En tung aktör är förstås arbetsgivarna. Kommuner och Landsting startade projektet jobb som bland annat syftar till att öka kunskapen om de viktiga jobben i välfärdssektorn, att påverka utbildningssystemet så att utbildningarna motsvarar de behov som arbetsgivarna har samt att identifiera vilket rekryteringsbehov som finns i sektorn. Men det är förstås inte bara på nationell nivå vi behöver arbeta och vara medvetna om frågan. Varje arbetsgivare har det direkta ansvaret att skapa en god arbetsmiljö för sina anställda, där lönesättning och andra anställningsvillkor är en viktig faktor för att visa att man värdesätter det arbete medarbetarna utför. Där det bedrivs hälso- och sjukvård ska det enligt 2 e § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) finnas bl.a. den personal som behövs för att kunna ge god vård. Enligt 3 § samma lag är det som ansvarar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Utskottet noterar att tillgången på läkare och specialistläkare sysselsatta i hälso- och sjukvård – i förhållande till befolkningen – har ökat . Utskottet välkomnar denna utveckling. är det oroande att efterfrågan är större än tillgången på framför allt erfarna läkare och specialistläkare och i synnerhet specialister i allmänmedicin och psykiatri. Utskottet noterar att regeringen tagit initiativ till att minska denna brist, bl.a. genom utbyggnad av antalet utbildningsplatser på läkarutbildningen. För att öka antalet läkare som väljer att göra sin specialiseringstjänstgöring inom vuxenpsykiatrin och inom barn- och ungdomspsykiatrin, har regeringen gett extra medel till det s.k. . Dessutom har påbörjat ett arbete med att ta fram målbeskrivningar och kompetenskrav för specialister inom barn- och ungdomspsykiatri för att säkerställa tillgången på kompetens på området. Läkare utbildade i ett annat land kommer även framöver att utgöra ett viktigt tillskott till hälso- och sjukvården. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringen gett i uppdrag till en särskild utredare att lämna förslag på hur processen för godkännande av läkare som utbildats utanför EU/EES kan förbättras. Rapporten bereds i . Frågan om hur arbetsmiljö och arbetsvillkor ser ut för personalen i hälso- och sjukvård är av stor betydelse. Dessa frågor är först och främst en arbetsgivarfråga, dvs. Motionerna 2013/14:So348 (MP) yrkandena 2–10, 2013/14:So400 (V) yrkandena 7 och 21 och 2013/14:So527 (SD) avstyrks. Utskottet delar naturligtvis motionärernas bedömning att det är viktigt med god kunskap om olika sjukdomstillstånd m.m. bör dock inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:So475 (FP) yrkandena 2 och 3, 2013/14:So563 (S) yrkande 1, 2013/14:So614 (S), 2013/14:So625 (S) och 2013/14:So664 (MP) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behörighet. Jämför reservation 31 (MP). I kommittémotion 2013/14:So348 av m.fl. (MP) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att låta utreda förslag om psykologers bedömning vid tvångsvård, i syfte att avlasta läkare. Motionärerna anser att frågan behöver utredas. I motion 2013/14:So292 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att se över dagens villkor för att återkalla läkarlegitimation. Motionären anför att en läkare som skriver falska läkarintyg, t.ex. för att ge rätt till assistansersättning eller andra offentliga stöd, bör förlora legitimationen och därmed rätten att praktisera som läkare. Bestämmelser om legitimation, ensamrätt till yrke, skyddad yrkestitel och skyddad specialistbeteckning för ett antal vårdyrken finns i patientsäkerhetslagen (2010:659). Bestämmelser om prövotid och återkallelse av legitimation m.m. finns i 8 kapitlet. En prövotid ska beslutas för den som har legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården, om den legitimerade har varit oskicklig vid utövningen av sitt yrke och oskickligheten kan befaras få betydelse för patientsäkerheten, om den legitimerade i eller i samband med yrkesutövningen har gjort sig skyldig till brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne eller om den legitimerade uppsåtligen eller av oaktsamhet har brutit mot någon föreskrift som är av väsentlig betydelse för patientsäkerheten, eller på grund av andra omständigheter kan befaras vara olämplig att utöva yrket. Legitimation att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården ska bl.a. återkallas om den legitimerade har varit grovt oskicklig vid utövningen av sitt yrke, eller om den legitimerade i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne, eller på annat sätt har visat sig uppenbart olämplig att utöva yrket. När det gäller beslut om intagning på en sjukvårdsinrättning för tvångsvård får ett sådant beslut inte fattas utan att ett läkarintyg (vårdintyg) har utfärdats, se 4 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. Vårdintyget ska grundas på en särskild läkarundersökning. En undersökning för vårdintyg får enligt andra stycket samma bestämmelse göras endast om det finns skälig anledning till det. Undersökningen utförs av en legitimerad läkare. Om undersökningen inte kan utföras med patientens samtycke, får patienten tas om hand för undersökning. Beslut om sådant omhändertagande får fattas endast av en läkare i allmän tjänst eller av en läkare som enligt avtal med har till uppgift att utföra undersökningar för vårdintyg. När det gäller läkare som missbrukar sin förskrivningsrätt behandlade utskottet och avslog en motion om detta i sitt av godkända betänkande 2011/12:SoU14 (beslut /12:100). Utskottet anförde följande (bet. s. 41): Utskottet anser att det är allvarligt när läkare missbrukar sin förskrivningsrätt, men bedömer att den reglering om läkarlegitimation och begränsning av förskrivningsrätt som finns i patientsäkerhetslagen får anses tillräcklig. Motion [] avstyrks.