bet · H101TU9 · 2014-03-07 00:00:00 — Förändringen innebär att teoriprovet nu är giltigt och att om man inte har klarat sin uppkörning förfaller den godkända teorin och provet måste göras om. Detta innebär i praktiken längre köer och ökade kostnader då många måste göra om teorin, vänta alldeles för länge på ny uppkörningstid och köpa fler körlektioner. Enligt motionären kan möjligheten att ta körkort förenklas utan att den påverkar trafiksäkerheten. Genom och minskad kostnad kan mycket stress, pengar och besvikelse minimeras som ett minskat antal arbetsmöjligheter går förlorade. I motionen föreslås att möjligheten till körkortstagandet för personbil bör ses över. Detta avser såväl den korta tidsbegränsningen som den orimligt höga kostnad som begränsar mångas möjlighet att ta körkort. m.fl. (S) lyfter i kommittémotion 2013/14:T511 fram att det vid förarprov för motorcykel finns en lucka i regelverket avseende effektklasser (yrkande 1). Motionärerna pekar på att om man vill köra upp för körkort behörighet A måste man ha en effekt på på sin motorcykel medan effekten inte får överstiga för att köra upp i behörighet A2. De konstaterar dock att det finns flera motorcyklar i spannet 35–som därmed faller utanför regelverket. Motionärerna menar att detta bör åtgärdas. I samma motion anförs vidare att underkänns fler kvinnor än män i körprovet trots att kvinnor och män måste kunna ta motorcykelkörkort på lika villkor. Manöverprovet i förarprov gynnar längre personer med större muskelstyrka. I motionen påtalas att förarprovet därför bör ändras så att män och kvinnor kan ta motorcykelkörkort på lika villkor (yrkande 2). Motionärerna har vidare uppmärksammat att allt fler som omkommer i motorcykelolyckor saknar körkort och att saknade av de omkomna körkort. Enligt motionärerna är det därför angeläget att fler tar motorcykelkörkort och det är även viktigt att i övrig trafikutbildning belysa de stora riskerna med att köra motorcykel utan körkort. Utifrån detta påtalas vikten av att minska obehöriga motorcykelförare (yrkande 3). De långa väntetiderna för uppkörningsprov för körkort med B-behörighet tas även upp av (KD) i motion 2013/14:T529. Motionären menar att detta gör att processen blir mer ekonomiskt kostsam än vad många har råd med. I motionen framhålls att innehav av B-körkort är ett grundläggande krav för att ens vara påtänkt för en rad olika yrken i samhället och att dagens ofta segdragna process därför minskar många ungas möjligheter att hitta ett arbete. För att ge alla en chans som man inte kompromissar med ambitionen att hålla ihop de två proven efterlyser motionären att giltighetstiden för ett godkänt kunskapsprov förlängs (yrkande 1) samt att tidsfristen för att göra om ett underkänt körprov för körkortsbehörighet B utökas (yrkande 2). Väntetider och kostnader för att ta körkort har återkommande behandlat frågor om körkort och körkortsutbildning, (bet. 2012/13:TU7). Utskottet vill påminna om att införandet av ett sammanhållet prov för körkort bl.a. grundas på tidigare erfarenheter av att stora tidsglapp mellan teoriproven och körproven innebar att man i allt högre grad såg försämrade resultat. Då det teoretiska kunnandet och de praktiska färdigheterna hänger samman pedagogiskt så innebär det att om körkortseleven klarar det första momentet så ökar sannolikheten för att eleven även klarar uppkörningen bra. Enligt uppgifter från Transportstyrelsen ledde de allt sämre provresultaten också till att omproven ökade, vilket resulterade i att kötiderna förlängdes. Ett syfte med införandet av ett sammanhållet prov var därför att man förutom bättre inlärning också skulle minska omproven och bidra till att minska köerna. I betänkandet framfördes att utskottet hade informerats av Transportstyrelsen om att det innan ett sammanhållet prov infördes gjorde ett mycket omfattande försök och att det då blev tydligt styrkt att prestationerna och provresultaten förbättrades markant. Enligt Transportstyrelsen visade en uppföljning som gjordes efter med de nya reglerna också tydligt att eleverna kom betydligt bättre förberedda till proven; andelen som klarade teoriprovet och körkortsprovet vid första försöket ökade med respektive . Under försöksåret minskade också köerna markant och de har därefter kunnat hållas på en bättre nivå . I har det ställts skriftliga frågor om situationen när det gäller väntetider för körkortsproven, senast . I det skriftliga svaret betonade då infrastrukturministern att långa köer till förarprov inte är acceptabelt och att det har kommit indikationer på att har problem med köer. I svaret konstaterades vidare att den långsiktiga ambitionen för tillgången på lediga tider rimligen måste vara högre än vad har lyckats klara . Utifrån att det kunnat konstateras att det är långa väntetider för att avlägga körkortsprov välkomnar utskottet att regeringen har meddelat att den beslutat ge i uppdrag att se över förutsättningarna för kortare väntetider för körkortsprov. Bakgrunden till uppdraget är bl.a. de ofta långa väntetiderna för körkortsprov då många vill ta körkort. Regeringen har uttalat att den vill att på ett bättre sätt än ska kunna korta väntetiderna och möta de variationer som förekommer i efterfrågan på körkortsprov . Uppdraget ska redovisas till . När det gäller att göra det lättare för unga att ta körkort har även denna fråga varit föremål för beredning tidigare. Utskottet har förståelse för att det kan vara angeläget för unga att ta körkort och att det för vissa kan uppfattas som en kostsam investering. Enligt utskottet är det positivt om ungdomar tar körkort då det leder till större möjligheter att få arbete och gör det möjligt att bo i regioner som saknar alternativa transportmedel. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att de krav som ställs på den enskilda trafikanten utgår från högt ställda ambitioner för trafiksäkerhetsarbetet och att denna syn måste prägla alla överväganden som rör körkorts- och utbildningsfrågor. Utskottet anser att aktuella forskningsresultat samt utvecklingen i samhället måste beaktas, vilket innebär att nya moment tillförs utbildningen som moment som har blivit obsoleta ur trafiksäkerhetssynpunkt tas bort från körkortsutbildningen. Utifrån att den gällande inriktningen är något som i viss mån också inverkar på kostnaden vidhåller utskottet att ambitionen även fortsättningsvis måste ställas högt. Utskottet vill inledningsvis peka på att det är glädjande att antalet omkomna mopedister minskade till tre jämfört med åtta (preliminära uppgifter från Transportstyrelsen). Antalet omkomna mopedister är därmed det lägsta sedan mopeden introducerades . Även antalet svårt skadade mopedister har minskat. Det bör understrykas att Transportstyrelsen konstaterar att minskningen är speciellt stor efter det att körkortskravet infördes . När det gäller frågan om ålderskravet för moped vill utskottet peka på följande. Det finns tre typer av mopeder i . Det ställs olika krav på en mopedförare beroende på vilken typ av moped man kör men också beroende på hur gammal man är. Mopeder delas in i två klasser: moped klass I som kräver ett körkort och moped klass II som kräver ett förarbevis. Dessutom finns äldre s.k. 30-mopeder som följer samma körkortsregler som moped klass II. Den som vill köra moped klass I eller II måste ha fyllt . När det gäller åldersgränser för olika körkortsbehörigheter vill utskottet understryka att dessa ålderskrav inte skiljer sig åt med avseende på kravet att en viss ålder ska ha uppnåtts, dvs. från den dag en person uppnår en viss ålder. Utskottet bedömer utifrån detta att det inte finns någon anledning till att andra regler ska gälla för just moped när det kommer till att en person ska ha fyllt för att få köra. När det gäller frågan om att det vid förarprov för motorcykel finns en lucka i regelverket avseende effektklasser kan utskottet konstatera att detta i första hand inte är en fråga för att ta ställning till. Utskottet har dock inhämtat följande information från Transportstyrelsen om vad som gäller inom området och bakgrunden till nuvarande regler. Vilken körkortsbehörighet som krävs för att köra olika typer av motorcyklar följer av minimikrav i körkortsdirektivet 2006/126/EG. Likaså regleras i direktivets bilaga II minimikrav på de fordon som används vid förarprovet. (Transportstyrelsen) har infört provfordonskraven för motorcyklar i enlighet med minimikraven i direktivet och går inte på någon punkt utöver dessa krav. De få möjligheter till lägre krav som medlemsstaterna har getts har också införts i svensk rätt (t.ex. en tolerans för cylindervolymen på +/– ). Direktivet har ändrats vad gäller provfordonskrav för motorcyklar genom direktiven /36/EU och 2013/47/EU. Dessa ändringar trädde i kraft . Provfordonskraven återfinns i Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2012:42) om förarprov, behörighet A1, A2 och A. Enligt Transportstyrelsen är det inget nytt att alla slag av motorcyklar inte går att använda vid förarprov. fanns betydligt större skillnad mellan lätta och tunga motorcyklar. Lätta motorcyklar fick vid provet ha en effekt av högst och tunga motorcyklar skulle vid provet ha . Spannet däremellan var alltså flera hundra kubik och många motorcyklar gick således inte att använda vid provet. När det gäller krav på provfordon pekar Transportstyrelsen på att grundtanken är att det provfordon som används ska vara representativt för alla fordon i kategorin och för de svårigheter man kan råka ut för i trafiken. Tanken är inte att alla fordon som klassen ger rätt att köra ska kunna användas vid prov. Enligt Transportstyrelsen är det inte heller rimligt att man får ha en större motorcykel vid provet än vad man sedan får behörighet att köra efter provet. Förarprovet ska mäta att man har den grundläggande kompetens som krävs för att kunna hantera både den vikt och den motoreffekt som behörigheten ger rätt att köra inom hela kategorin. Utskottet delar denna uppfattning. Den som har behörigheten A får köra motorcyklar oavsett slagvolym, nettoeffekt och förhållande mellan nettoeffekt och tjänstevikt. På marknaden finns det aktuella motorcyklar i ett spann från 36 kW till upp mot 145 kW och i sällsynta fall ännu mer effekt. Därför ställs krav på det fordon som ska användas vid provet (eftersom det ska vara representativt för det slag av fordon som körkortet sedan gäller för). gäller (enligt 2012/36/EU) att provfordon för behörigheten A ska ha en nettoeffekt av minst 50 kW och en tjänstevikt som överstiger . Med tanke på det stora spannet av motorcyklar i kategorin kan tyckas att gränsen på 50 kW är väldigt låg i förhållande till vad man sedan får rätt att köra. Dessutom har medlemsstaterna genom direktiv /47/EU getts möjlighet att genom övergångsbestämmelser tillåta provfordon som har en nettoeffekt av minst 40 kW och oavsett vikt, dock längst till och med . Möjligheten har getts för att utbildningssektorn ska kunna anpassa sin fordonspark till de nya kraven utan att drabbas av omotiverade kostnader. har valt att införa denna möjlighet till övergångsbestämmelser genom TSFS 2013:110. När det gäller frågan om att förarprovet bör ändras så att män och kvinnor kan ta motorcykelkörkort på lika villkor kan utskottet konstatera att enligt statistik uppgick andelen kvinnor som godkändes på teoriprovet för motorcykel till vilket kan jämföras av männen. När det gäller körprovet för mc var förhållandet det omvända då av kvinnorna godkändes i detta moment jämfört av männen. Enligt Transportstyrelsen ska provet för att ta körkort för olika behörigheter för motorcykel inte spegla kön utan kompetens att framföra motorcykeln. är kraven desamma för att bli godkänd oavsett kön. Vidare pekar Transportstyrelsen på att hur duktig man är på att hantera en motorcykel kan bero på många olika saker. Det krävs viss fysisk kapacitet för att hantera en stor och tung motorcykel. Förarprovet ska säkerställa att den som ges behörighet har förmåga att hantera det fordon som han eller hon sedan får rätt att köra. Att manöverprovet kan bli svårt för den som inte behärskar motorcykeln torde gälla oavsett kön. Om man (oavsett kön) är kortväxt eller har liten muskelstyrka kanske det är mer lämpligt att ta körkort för den kategori av motorcykel som man med hänsyn till sin kroppstyp behärskar (A1 eller A2). Från Transportstyrelsen konstateras att det av den anledningen finns flera olika kategorier av körkort för motorcyklar. har angett att målet för förarproven bör vara att de som klarar proven har goda förutsättningar att kunna framföra fordon inom behörigheten på ett trafiksäkert sätt och att det därför är viktigt att säkerställa att proven inte missgynnar kvinnor eller män. Utskottet välkomnar att gett () i uppdrag att analysera förarprov ur ett genusperspektiv. I uppdraget anges att arbetet ska ske i samråd med berörda aktörer och att analysen även bör innefatta om det finns skillnader i förberedandet inför både det teoretiska och praktiska provet. Enligt regeringens beslut ska VTI inkomma med sin analys . Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T241 (M), 2013/14:T263 (M), 2013/14:T287 (M), 2013/14:T331 (M), 2013/14:T332 (M), 2013/14:T334 (M), 2013/14:T393 (FP), 2013/14:T405 (M), 2013/14:T456 (V), 2013/14:T460 (KD), 2013/14:T482 (S), 2013/14:T499 (M), 2013/14:T511 (S) yrkandena 1–3 samt 2013/14:T529 (KD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dispensregler vid utbyte av körkort för utlandsboende, validering av utländska körkort i , möjligheter att lägga ansökningsförfarande hos polisen vid förlängning av körkortsinnehav samt engelsk text på svenska körkort. Jämför reservation 14 (S, MP, V). (M) anför i motion 2013/14:T252 att ett körkort gäller . före tioårsperiodens slut skickas automatiskt en ansökningsblankett för förnyelse, men detta gäller endast vid permanent boende i . Vid s.k. permanent bosättning utomlands inom EES (/år enligt denna lagstiftning) går det inte längre att förnya det svenska körkortet utan det ska ersättas med ett körkort i det land där personen för tillfället är bosatt. Motionären pekar på att i motsats till förnyelse av ett nytt svenskt körkort skickar Transportstyrelsen numera inte ut någon ansökningsblankett eller någon information över huvud taget till den utländska adress som finns registrerad t.ex. hos . Missar man detta datum och är bosatt i utlandet just kan man inte längre förnya körkortet utan ett helt nytt körkort ska tas i det land man kanske tillfälligt bor i. Svenska medborgare bor utomlands för att t.ex. studera eller arbeta för att sedan återvända till . Det finns även personer som trots att de behåller sin bil eller fastighet i tillbringar i utlandet. Det finns även personer som äger jord- eller skogsbruksfastighet i som använder sina ägda fordon i arbetet på gården. Kan man visa att man regelbundet vistas i och har behov av att köra sitt svenskregistrerade fordon i borde man enligt motionären kunna få dispens. I motionen föreslås att möjligheterna för att införa dispensregler för de situationer som beskrivs ovan undersöks. (S) anför i motion 2013/14:T372 att regeringen bör göra en översyn av valideringen av utländska körkort i . I motionen framförs att globaliseringens positiva effekter måste beaktas och tillvaratas när människor flyttar över gränser och söker sig till nya länder att verka i. Motionären pekar på att ett sätt är att utvidga de nuvarande möjligheterna att byta ut utländska körkort mot svenska körkort, så att människor från fler länder som uppfyller de svenska körkortsreglerna får möjlighet att få ett svenskt körkort. Motionären anför vidare att regeringen bör beakta synpunkter från sådana remissinstanser som som har ställt sig frågande till varför just medborgare från och ska ha generösare regler än andra när det gäller att få sina utländska körkort utbytta till svenska. (FP) pekar i motion 2013/14:T392 på att myndigheterna samverkar sinsemellan för att underlätta för medborgarna och att det även förekommer samlokalisering av servicekontor mellan myndigheter och som underlättar för medborgarna. ansvarar för utfärdande av pass, vilket i likhet med utfärdande av körkort ställer krav på legitimation, fotografi och utkvittering. När det gäller passansökan sker fotograferingen direkt hos polisen som också övervakar att namnteckningen skrivs som det krävs. Enligt motionären borde samma förfarande kunna ordnas när det gäller förlängning av körkort eftersom det skulle underlätta för den enskilde om fotot kan tas på plats och namnteckningen kan skrivas under överinseende av en tjänsteman. I motionen efterfrågas att ansökningsförfarandet läggs hos polisen vad gäller förlängning av körkortsinnehav. (S) anför i motion 2013/14:T407 att man i kan skaffa ett s.k. internationellt körkort via Motormännen. Ett internationellt körkort är enbart en översättning av det svenska körkortet och inte en myndighetshandling. Internationellt körkort krävs eller rekommenderas inte för resor i eller inom EU men däremot i de flesta länder utanför EU. har de svenska körkorten ett nytt utseende. Många innehavare av svenska körkort reser utomlands. Enligt motionären är det anmärkningsvärt att det inte finns några översättningar till andra språk direkt på svenska körkort, inte ens till engelska. Den av regeringen utfärdade körkortsförordningen (1998:980) följer EU-direktivet och anger att På körkortet ska ordet körkort på Europeiska unionens övriga språk vara tryckt i rosa och utgöra kortets bakgrund. Den som betraktar ett körkort utfärdat enligt denna förordning ser att denna text är oläslig och därför inte till stöd vid en kontakt med en person som inte läser svenska. I motionen konstateras att det vore av värde för såväl den enskilde föraren som det land föraren framför ett fordon i att det går att veta vad det svenska körkortet står för utan att föraren ska behöva ordna en separat översättning. De svenska körkorten bör därför kompletteras med en engelsk översättning för de tolv punkter som finns på körkortets baksida samt för rubriken körkort. För att göra det svenska körkortet användbart utomlands föreslås en utredning av om systemet med internationellt körkort är en tidsenlig ordning eller om det bör avvecklas. Utbyte av körkort för utlandsboende Utskottet vill inledningsvis påminna om att reglerna om förnyelse av körkort bygger på ett EU-direktiv. Inom hela EES gäller och rådets direktiv (2006/126/EG) om körkort med bestämmelser dels om ömsesidigt erkännande av körkort, dvs. att länderna ska erkänna varandras giltiga körkort, dels om utfärdande av körkort. , då direktivets bestämmelser trädde i kraft i hela EES, ska körkorten ha en begränsad giltighetstid. Därefter ska körkorten förnyas i det land där körkortsinnehavaren är permanent bosatt eller studerar . Enligt körkortslagen gäller ett körkort utfärdat inom EES enligt sitt innehåll. Ett utländskt körkort utfärdat inom EES ska bytas ut mot ett svenskt efter ansökan, förutsatt att innehavaren är permanent bosatt i (det är frivilligt att byta ut ett giltigt körkort). Om ansökan avser förnyelse får utbyte även ske om innehavaren studerar här . I tillämpas således redan ett erkännande av utländska körkort och en möjlighet att byta ut det till ett svenskt körkort för den som bor här permanent liksom att förnya körkortet när det går ut (förnyelse). Däremot måste det körkortet vara giltigt i den utfärdande staten för att kunna förnyas/bytas ut. Förnyelse av körkort ska således göras i den stat inom EES där en person är permanent boende, oberoende av medborgarskap. Den som bor i ett tredjeland, dvs. utanför EES, kan förnya sitt svenska körkort hos svenska myndigheter, normalt via ambassaden. En innehavare av ett svenskt körkort, som är permanent boende utomlands, kan normalt inte förnya körkortet i om inte personen studerar i eller är permanent bosatt i tredje land utan att studera i en annan stat inom EES än . Körkortsinnehavaren kan däremot om han eller hon är permanent bosatt i en annan stat inom EES i stället byta ut sitt körkort där när det är dags att förnya det. Utskottet kan med hänvisning till de gemensamt antagna regler som gäller i inte finna stöd för att ska införa särregler för dispens vid förnyelse av körkort. Förnyelse av körkort hos polisen När det gäller frågan om att kunna förnya körkort hos polisen kan utskottet konstatera att den som ska förnya sitt körkort har stor valmöjlighet då erbjuder möjlighet att fotografera sig på något av de förarprovskontor som myndigheten har på 28 orter i landet. Någon förbokning av tid för fotografering krävs inte och det foto som tas sparas digitalt tillsammans med personens namnteckning tills körkortet ska tillverkas. Den som så önskar har även möjlighet att själv välja var man vill fotografera sig, t.ex. i en fotoautomat, fotoateljé eller hos en handlare som tillhandahåller fotografering. Ett sådant foto sätts då fast på ansökningsblanketten (grundhandlingen) och skickas in till Transportstyrelsen som i enlighet med körkortsförordning (1998:980) är körkortsmyndighet. Utskottet vill i detta sammanhang även peka på att regeringen överlämnade en proposition om utlämnande av körkort (prop. 2013/14:64) till och att propositionen beretts i utskottet (bet. 2013/14:TU12). I propositionen anges att Transportstyrelsen har för avsikt att utfärda föreskrifter om obligatorisk identifiering och fotografering vid i samband med att förarprov för utfärdande av körkort avläggs och vid utbyte eller ersättande av ett utländskt körkort mot ett svenskt. Detta motsvarar i huvudsak den ordning som råder men innebär en skärpning av identitetskontrollen när det gäller utländska körkortsinnehavare. För att bättre säkerställa identiteten hos den sökande avser Transportstyrelsen att införa rutiner för jämförelse av det fotografi och den namnteckning som redan finns lagrade digitalt hos Transportstyrelsen. För detta ändamål avser Transportstyrelsen att upphandla utrustning och program för automatiserad fotogranskning och ansiktsigenkänning. Regeringen bedömer i likhet med Transportstyrelsen att införandet av automatiserad ansiktsigenkänning för alla som gjort ansökan genom en grundhandling tillsammans med övriga åtgärder kommer att medföra en bibehållen eller rentav högre säkerhetsnivå i körkortsprocessen. När det gäller frågan om en översyn av valideringen av utländska körkort i har denna fråga behandlats tidigare av trafikutskottet, bl.a. i betänkande 2012/13:TU7. Utskottet pekade då på att lagstiftningen på trafikområdet normalt inte är så explicit att den brukar peka ut enskilda länder som i det här fallet med och . I stället regleras ofta liknande typer av tillämpningsfrågor genom förordningar utfärdade av regeringen eller genom myndighetsföreskrifter. Utskottet vill nu liksom tidigare framhålla vikten av att den internationellt sett höga trafiksäkerheten i inte äventyras genom att mindre väl utbildade trafikanter får möjlighet att byta ut sina utländska körkort. I sammanhanget kan särskilt nämnas den ökade vikt som läggs vid riskutbildningen i samband med förarutbildningen i , en kompetens som inte helt kan prövas vid ett förarprov. Utskottet konstaterar att utbildning, forskning och arbete är en ökande anledning till att människor flyttar till andra länder och att också kraven på ett regelverk som underlättar människors vardag ökar med en ökad globalisering. Utskottet vill liksom tidigare peka på att en möjlighet att ge regeringen befogenhet att t.ex. ingå avtal med andra länder skulle också enligt utskottet innebära att de svenska körkortsinnehavare som studerar, forskar eller arbetar i andra stater än de inom EES, och lättare skulle kunna byta ut sitt svenska körkort mot ett körkort i det aktuella landet. Utskottet förutsätter därför att regeringen inom ramen för den fortsatta utvecklingen av ett smidigt och ändamålsenligt regelverk med fortsatt höga krav på trafiksäkerhet överväger om det finns skäl att ändra den nuvarande regleringen av körkortsutbyten. Engelsk översättning på svenska körkort