bet · H101FiU25 · 2014-02-24 00:00:00 — 2013/14:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor Statlig förvaltning och statistikfrågor Utskottet behandlar 30 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , 2012 och 2011 inom områdena statlig förvaltning och statistik. Motionerna tar upp frågor om effektiv statlig förvaltning, det offentliga åtagandet, osund konkurrens, staten som arbetsgivare, pris- och löneomräkning i staten, , fri programvara, investeringar i fossil energi, diskonteringsränta, lokalisering av myndigheter, design i offentlig verksamhet, behov av ny statistik, budgetpropositionens innehåll, åtkomst av statlig data, försäljning av skärgårdsmark och återföring av lokaler. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till det arbete som har genomförts eller som pågår inom respektive område. I betänkandet finns tio reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Fi275 av (KD), 2013/14:Fi281 av (M) och 2013/14:Fi307 av m.fl. (MP) yrkandena 1–4. 2013/14:Fi315 av Finn m.fl. (M). 2013/14:Fi261 av (M). 2013/14:Fi236 av (KD), 2013/14:Fi248 av (FP), 2013/14:Fi318 av (M), 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:A292 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:A325 av och (båda FP) yrkande 2. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (V) Pris- och löneomräkning i staten 2013/14:Fi287 av och (båda S). 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 3 (V) 2013/14:Fi292 av (S) och 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12. Reservation 4 (V) Investeringar i fossil energi 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 64. Reservation 5 (MP) 2013/14:Fi301 av och (båda S). 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 32 och 2013/14:N394 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 6 (MP) Design i offentlig verksamhet 2013/14:Fi270 av (S). Behov av ny statistik 2013/14:Fi209 av m.fl. (MP), 2013/14:Fi228 av (C) och 2013/14:So600 av (SD). Reservation 7 (MP) Reservation 8 (SD) 2013/14:So205 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 9 (V) Åtkomst av statlig data 2011/12:Fi249 av (M). 2012/13:Fö248 av m.fl. (S) och 2013/14:Fö245 av m.fl. (S). 2012/13:Fö247 av (SD). Reservation 10 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), Per Åsling (C), (S), (M), (KD), (SD), (V), (S) och (MP). I detta betänkande behandlas 27 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , 2 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden och 1 motionsyrkande från den allmänna motionstiden . En förteckning över de behandlade förslagen finns i en bilaga sist i betänkandet. Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsförslag som syftar till en effektivisering av den offentliga förvaltningen. Utskottet hänvisar främst till det pågående arbetet med att bl.a. skapa en rättssäker och effektiv statsförvaltning. I motion 2013/14:Fi281 av (M) anförs att skattepengar ska användas så effektivt som möjligt och att den statliga byråkratin ska begränsas. Enligt motionären är det önskvärt med en bättre samordning, kontroll och översyn för att effektivisera de statliga myndigheternas verksamhet och minska utgifterna för den statliga byråkratin. Ambitionen om att minska antalet myndigheter bör enligt motionären fortsatt gälla. För att nå ett mer effektivt förebyggande arbete med olika sociala insatser vill (KD) i motion 2013/14:Fi275 införa Social Impact Bonds, dvs. en form av resultatbaserad projektfinansiering där den privata, ideella och den offentliga sektorn samarbetar. m.fl. (MP) framhåller i motion 2013/14:Fi307 vikten av nya välfärdsmodeller. Motionärerna vill att regeringen utreder och tar fram nya förslag på alternativa koncept att bedriva välfärdsverksamhet på inom ramen för offentlig regi (yrkande 1). Kännedom om arbetssätt och goda exempel ska spridas och de kommuner och landsting som vill delta ska erbjudas lämpligt stöd. Det arbetssätt på vilket kommunerna och landstingen väljer att bedriva sin verksamhet på ska följas upp och utvärderas. Staten ska vidare erbjuda fortsatt stöd till kommunerna och landstingen för att sprida och permanenta de metoder som har visat sig framgångsrika (yrkande 2–4). beslutade om ett nytt mål för den statliga förvaltningspolitiken med följande lydelse: en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv och som har en väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Vidare beslutade regeringen om ett program för statsförvaltningens utveckling. Genom programmet konkretiseras det förvaltningspolitiska målet och verksamhetens inriktning och kommuniceras till statsförvaltningen. Programmet behandlar områdena innovation och kvalitet, värdegrundsarbete, samarbete, service, tillväxtfrämjande, tillsyn, effektivisering av administrativa tjänster och EU-arbete (se bet. 2012/13:FiU2). För att t.ex. öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättades Statens servicecenter . Att koncentrera och standardisera den administrativa verksamheten i servicecentret bedöms skapa stordriftsfördelar. Dessutom bedöms riskerna minska för kompetensbrist och personberoende inom myndigheterna. innebär det att myndigheterna i högre grad kan fokusera på sin kärnverksamhet. Utskottet kan notera i budgetpropositionen att ESV har i uppdrag att löpande följa och stödja nya myndigheters anslutning till den nya myndigheten. För att skapa en tydligare och mer samlad myndighetsorganisation har regeringen tagit flera initiativ, bl.a. en reducering av antalet myndigheter. fanns det enligt Statskontorets beräkningar 372 myndigheter under regeringen (budgetpropositionen 2014, utg.omr. Totalt har tolv myndigheter avvecklats och sju myndigheter nybildats , vilket innebär en nettominskning med fem myndigheter. På samma gång har antalet anställda i den statliga sektorn ökat, från ca 239 2011 till ca 243 2012, dvs. en ökning med ca 4 000. Myndigheterna har alltså blivit färre men större. När det gäller förslag om nya välfärdsmodeller anser utskottet att det är viktigt för den offentliga verksamheten att hitta mer effektiva sätt att organisera produktionen av offentliga tjänster. Genom fler innovativa lösningar i offentlig tjänsteproduktion kan ytterligare effektivitetsvinster göras. Mot bl.a. den bakgrunden och för att ytterligare höja effektiviteten och kvaliteten i den offentliga verksamheten på nationell, regional och lokal nivå tillsatte regeringen ett nationellt råd (dir. 2011.42). I sitt slutbetänkande presenterade rådet ett antal förslag bl.a. om ett ökat handlingsutrymme för offentliga verksamheter att pröva nya tjänster och former för att uppnå syftet med politiken, en infrastruktur för idé- och kunskapshantering, en stärkt förmåga i offentliga verksamheter att bedriva innovations- och förändringsprocesser, samt nya instrument som främjar långsiktiga investeringar i svårlösta samhällsfrågor (SOU 2013:40). Betänkandet bereds inom . Mot bakgrund av detta anser utskottet att det på flera håll bedrivs arbeten för att ytterligare höja effektiviteten i statsförvaltning, varför samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om hållbarheten i det offentligt finansierade välfärdssystemet och gränsen för det offentliga åtagandet. Utskottet hänvisar bl.a. till det löpande arbetet med att bedöma hållbarheten i de offentliga finanserna och den diskussion som redovisas i vårpropositionen när det gäller finansieringen av välfärden. Finn m.fl. (M) vill att det görs en översyn över hur ekonomiskt hållbara våra offentligt finansierade välfärdssystem är och när gränsen för det offentliga åtagandet kan komma att bli ifrågasatt. Detta framförs i motion 2013/14:Fi315. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att de offentliga finanserna sannolikt kommer att sättas under stor press framöver, bl.a. på grund av den stigande medellivslängden som gör att andelen äldre i befolkningen stiger. Det resulterar i att försörjningsbördan ökar för de yrkesverksamma. Frågan är om dagens välfärdsåtagande är möjligt att finansiera med offentliga medel även , eller om dagens finanspolitik inte är långsiktigt hållbar. Finanspolitiken kan sägas vara långsiktigt hållbar när utgifter och inkomster över tiden är lika stora och utvecklingen av det finansiella sparandet och den offentliga nettoskulden hålls inom rimliga gränser. För att bedöma om de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara används flera indikatorer, bl.a. de s.k. S2- och S1- indikatorerna som har tagits fram av Europeiska kommissionen. Hållbarhetsbedömningar utifrån dessa indikatorer görs bl.a. av regeringen i vårpropositionen. Även andra som , ESV och Europeiska kommissionen gör hållbarhetsbedömningar. Även följer utvecklingen av de offentliga finanserna och dess hållbarhet. Utskottet kan konstatera att samtliga av de bedömare som nämnts ovan anser att den svenska finanspolitiken är långsiktigt hållbar. Utskottet kan också notera att utvecklar en ny modell för att bl.a. möjliggöra en fördjupad utvärdering av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. När det gäller frågan om den framtida finansieringen av välfärden anser utskottet att den bl.a. inbegriper överväganden om pensionsåldern, avgiftsfinansiering och hur stort det framtida åtagandet ska vara. Uppgiften att lösa finansieringsfrågan är emellertid större än så. Frågan måste därför sättas i ett större sammanhang där framtidens finansiering av välfärden båda är ett stöd för att upprätthålla den finansiella hållbarheten, men även är önskvärd ur ett samhällsekonomiskt effektivitets- och välfärdsperspektiv. I vilken utsträckning välfärdstjänster ska finansieras offentligt eller privat anser utskottet i likhet med regeringen är en avvägning mellan fördelningspolitiska hänsyn och strukturpolitiska överväganden, där såväl positiva externa effekter som effektivitetsförluster till följd av högre skatter måste beaktas. Utskottet anser att det bedrivs ett omfattande arbete med att bedöma finanspolitikens hållbarhet. Dessutom diskuteras välfärdens finansieringsformer bl.a. i regeringens vårproposition. Utskottet anser därför att det inte finns något skäl för en översyn av hållbarheten i de offentliga finanserna och gränsen för det offentliga åtagandet. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om osund konkurrens. Utskottet hänvisar till en pågående utredning i frågan. I motion 2013/14:Fi261 av (M) ges exempel på osund statlig konkurrens. Motionären anser att det vore önskvärt med en översyn av möjligheten att regeringens avyttrande av verksamheter som konkurrerar med privata företag kan fortsätta, liksom en översyn av regeringens uppdrag till att inte konkurrera med privata veterinärkliniker. Staten bör renodla sin roll som myndighetsutövare och endast utöva tillsyn över verksamheter i stället för att ägna sig åt marknadsstörande aktiviteter. Utskottet kan konstatera att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att utreda av företag med statligt ägande (dir. 2011:33). lämnade utredningen sitt slutbetänkande Ekonomiskt värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning (SOU 2012:14). I betänkandet pekar utredningen på ett flertal problem i den nuvarande förvaltningen, bl.a. att staten har dubbla roller som både reglerare och företagsägare. Enligt utredningen hålls detta inte tillräckligt isär i den nuvarande organisationen, varför utredningen anser att det behövs en tydligare struktur och rollfördelning i förvaltningen av de statliga bolagen och en professionalisering av den operativa och verkställande förvaltningen. Regeringen har remissbehandlat förslaget, och det bereds inom . Utskottet vill avvakta behandling av utredningens betänkande innan utskottet förordar eventuella ytterligare åtgärder. Därmed avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om staten som arbetsgivare. Utskottet hänvisar bl.a. till principen om den delegerade arbetsgivarpolitiken samt till gällande lagar och förordningar på området. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (V) samt särskilt yttrande (V). (KD) anför i motion 2013/14:Fi236 att den offentliga sektorn, med myndigheter och verksamhet, bör föregå med gott exempel och redovisa avsättningarna till tjänstepension på lönebeskedet. Enligt motionären skulle detta öka kunskapen om tjänstepensionerna och i förlängningen förbättra konkurrensen på marknaden för pensionssparande. (FP) framhåller i motion 2013/14:Fi248 att det bör utredas hur staten genom sin roll som finansiär och upphandlare kan verka pådrivande för att öka tillgängligheten i statligt finansierade verksamheter. Med tillgänglighet avses bl.a. att lokaler görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I motion 2013/14:Fi318 av (M) framhålls betydelsen av den offentliga sektorns ansvar som arbetsgivare när det gäller att anställa personer med funktionsnedsättning. Motionären anser att det är önskvärt att regeringen fortsätter arbetet för hur personer med funktionsnedsättning ska beredas plats på arbetsmarknaden. Den som talar fler språk än majoritetsspråket har stor fördel av detta i sitt arbete. Det framhåller m.fl. (V) i motion 2013/14:A301. Motionärerna anser därför att styrkt tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet ska räknas som en merit vid alla offentliga anställningar (yrkande 5). och (båda FP) vill skapa en större flexibilitet för när svenska helgdagar ska få tas ut. I motion 2013/14:A325 yrkande 2 anförs att ett försök med ett s.k. röddagskonto bör införas i statlig verksamhet. I motion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) framhålls vikten av att statliga myndigheter och bolag går före med att minska sin klimatpåverkan genom sina resepolicies. Motionärerna anser att alla förvaltningsmyndigheter under regeringen ska ha resepolicyer med mål om minskad användning av privat bil i tjänst och krav på regelbunden uppföljning (yrkande 4). m.fl. (MP) vill att staten som arbetsgivare tar ansvar och avsätter medel för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor inom den statliga sektorn. Detta framhålls i motion 2013/14:A292 yrkande 1. Utskottet vill inledningsvis understryka den långtgående delegering av de arbetsgivarpolitiska frågorna till och till myndigheterna som har antagits och som konstaterades ligga fast vid behandlingen av den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38). Regeringen anger mål och delmål som följs upp. Några av delmålen är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska, arbetsmiljön i staten ska vara god och den etniska och kulturella mångfalden bland anställda ska öka på alla nivåer. Av budgetpropositionen framgår, när det gäller löneskillnader mellan kvinnor och män, att var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön. var motsvarande löneskillnad . Skillnaden har minskat successivt och trenden mot en minskad löneskillnad bedöms fortsätta. Vad gäller frågan om redovisning av tjänstepension på lönebeskedet kan utskottet konstatera att information om tjänstepensionen lämnas av (). Så som pensionssystemet ser ut kommer pensionen från flera håll. Basen är den allmänna pension som kommer från pensionsmyndigheten. De flesta som arbetar har också en kollektivavtalad tjänstepension. Vissa har dessutom ett eget privat sparande. Den statliga tjänstepensionen består i sin tur av tre olika delar: förmånsbestämd ålderspension, kompletterande ålderspension (Kåpan Tjänste) och individuell ålderspension. Storleken på den förmånsbestämda ålderspensionen beror på lönen, antal anställningsår och födelseår. Storleken på den kompletterande ålderspensionen och den individuella ålderspensionen beror på lönen och på vilken avkastning det blir på pensionen. I det årliga beskedet lämnas uppgifter om tjänstepensionens storlek och den prognostiserade utvecklingen. Dessutom kommer information från om den allmänna pensionen. På myndighetens hemsida finns också information om alla delar i pensionssystemet. Enligt utskottet ger dagens system med årliga besked en god inblick i pensionen och i alla dess delar. Att redovisa månatliga avsättningar till tjänstepension på lönebeskedet är dessutom enligt utskottet svårt att genomföra. När det gäller frågan om att anställa personer med funktionsnedsättning kan utskottet notera att Arbetsförmedlingen så sent som fick i uppdrag att genomföra praktikprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning. Vad avser statens roll som finansiär och upphandlare för att verka pådrivande för att öka tillgängligheten i statligt finansierade verksamheter finns det reglerat i 6 kap. 1 § lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , (tekniska specifikationer och särskilda kontraktsvillkor i förfrågningsunderlag m.m). Där framgår att när det är möjligt bör specifikationerna bestämmas med hänsyn till kriterier avseende tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning eller utformningen med tanke på samtliga användares behov. Lagen bygger bl.a. på EU-direktiv /18/EG som styr upphandlingsförfarandet. Utskottet kan notera att antog ett nytt EU-direktiv som ersätter 2004/18/EG. I det nya direktivet har bl.a. den tekniska specifikationen skärpts. När det gäller frågor om meriter vid offentliga anställningar kan utskottet notera att det tydligt framgår av lagen (1994:260) om offentlig anställning att vid anställning ska avseende bara fästas vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Skickligheten ska sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Utskottet anser inte att det finns något skäl att ändra i förordningen för att ge större vikt åt bl.a. tvärkulturell kompetens vid offentlig anställning. Utskottet kan dock understryka att ett av statens delmål som satts upp för de statliga arbetsgivarna är att den etniska och kulturella mångfalden bland anställda ska öka på alla nivåer. När det gäller flexibla helgdagar har arbetsmarknadsutskottet behandlat denna fråga vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2012/13:AU8. Utskottet konstaterade att frågan är komplicerad och kräver större överväganden av vitt skilda slag samt att frågan i hög grad är en angelägenhet som arbetsmarknadens parter kan förfoga över i kollektivavtal, där förutsättningarna bör vara goda för att göra anpassningar till enskilda förhållanden. Vad gäller flexibla helgdagar för statsanställda har inte finansutskottet någon annan uppfattning än arbetsmarknadsutskottet. När det gäller frågan om myndigheternas resepolicies kan utskottet konstatera att det finns krav på myndigheterna att ha ett miljöledningssystem och därmed bl.a. utarbeta mötes- och resepolicy. Det framgår av förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Pris- och löneomräkning i staten Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om pris- och löneomräkning i staten. Utskottet ser inget skäl att ändra de av beslutade principerna för pris- och löneomräkningen. och (båda S) föreslår i motion 2013/14:Fi287 att löne- och anslagssystemet i staten ses över. Enligt motionärerna har kritiken mot ramanslagssystemet vuxit över åren, framför allt när det gäller produktivitetsavdraget. Beräkningssystemet i olika delar behöver därför enligt motionärerna moderniseras, så att det blir stabilare och mer förutsägbart. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att förändra pris- och löneomräkningen i staten, senaste i betänkande 2012/13:FiU25. I betänkandet hänvisade utskottet till principerna bakom pris- och löneomräkningen och till de riktlinjer som har tagit beslut om för pris- och löneomräkningen (bet. 1991/92:FiU20). Utskottet fann då ingen anledning att ändra de beslutade principerna för pris- och löneomräkningen och har inte ändrat sin uppfattning , varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en . Utskottet anser inte att det finns något skäl att tillsätta en och hänvisar till redan vidtagna åtgärder och till regeringens löpande uppföljning av arbetsmarknadsläget. Jämför reservation 3 (V). I motion 2013/14:N360 av m.fl. (V) framhålls att kompetensförsörjningen kommer att bli ett växande problem i hela och särskilt på landsbygden. Motionärerna vill därför att regeringen tillsätter en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet (yrkande 7). Utskottet behandlade ett motsvarande motionsyrkande om att tillsätta en i betänkande 2012/13:FiU25. Utskottet ansåg inte att det fanns något skäl att tillsätta en . Utskottet förutsatte dock att regeringen noga följer effekterna av generationsväxlingen. I en rapport från Arbetsförmedlingen framhölls att generationsväxlingen kan komma att medföra problem (Generationsväxlingen på arbetsmarknaden – i riket och i ett regionalt perspektiv). Även i en rapport från belystes de demografiska förändringarnas betydelse för de statliga arbetsgivarnas möjligheter till en ändamålsenlig kompetensförsörjning. I rapporten beskrivs problem, behov och möjligheter i samband med generationsväxlingen. presenterades en rapport från om förutsättningarna för ett längre arbetsliv (2013/14:RFR8). Av rapporten framgår bl.a. att äldre har bättre förutsättningar att arbeta längre än tidigare generationer. Däremot framhålls att arbetsmarknaden bättre skulle kunna anpassas för att tillvarata arbetskraft . Utskottet kan också notera att regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att tillvarata äldre personer på arbetsmarknaden, t.ex. nedsättningen av socialavgifterna och jobbskatteavdrag. Utskottet kan också notera att regeringen löpande följer utvecklingen på arbetsmarknaden, bl.a. i både vår- och budgetpropositionen. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och anser att det inte heller finns något skäl att tillsätta en . Därmed avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fri programvara. Utskottet hänvisar till e-delegationens rekommendationer och förutsätter att myndigheterna följer dem så långt det är möjligt. Jämför reservation 4 (V). Med relativt små medel skulle staten kunna bidra till tidigare genombrott för olika nätlösningar som ersätter fysiska transporter och därmed sparar både pengar och minskar utsläppen. Det framhålls i motion 2013/14:T264 av m.fl. (V). Genom att stödja utvecklingen av fri programvara för t.ex. konferenser över nätet anser motionärerna att det offentliga med mycket små medel skulle kunna göra stor skillnad. Motionärerna vill därför att det tillsätts en utredning om behoven av, och lämpliga former för, ekonomiskt stöd till fri programvara med samhällsekonomisk betydelse (yrkande 11). Vidare anser motionärerna att stora delar av den offentliga sektorn sätter upp hinder för fria program, framför allt för att till skillnad från t.ex. och inte har satt upp effektiva rekommendationer för öppna standarder. Enligt motionärerna innebär det att det offentliga låser in sig själv till specifika leverantörer som Microsoft och sätter tryck på alla andra som vill ta del av offentlig information att låsa in sig till samma leverantör. Motionärerna vill därför att de statliga myndigheterna ska övergå till fri programvara och öppna standarder efter samma princip som (yrkande 12). Även i motion 2013/14:Fi292 av (S) framhålls vikten av fri programvara inom förvaltningar och kommuner i och behovet av att utveckla möjligheterna till öppna källkoder och fri programvara. Utskottet kan konstatera att lämnade E-delegationen en strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86). Den strategi som delegationen föreslog redovisade hur myndigheterna kan öka sin produktivitet och effektivitet samt öka samhällets utvecklingsförmåga och innovationskraft genom e-förvaltning.