bet · H101MJU13 · 2014-03-17 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om (S och MP) och uppdrag om stöd till kommuner för giftfria förskolor (MP). Jämför reservation 5 (S, MP, V). Enligt regeringen är miljökrav vid offentlig upphandling ett marknadsbaserat styrmedel vars potential att bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kan utvecklas. Miljökrav vid offentlig upphandling kan vara ett viktigt verktyg för att driva på såväl substitution som innovationer inom kemikalieområdet. Aktiebolaget och Kemikalieinspektionen samarbetar för att offentliga aktörer ska ställa krav på giftfria produkter och tjänster. Kemikalieinspektionen har gett i uppdrag att hjälpa kommunerna att upphandla giftfria produkter till förskolan. Handlingsplanen för en giftfri vardag fokuserar på barnen, och en plats där de vistas stora delar av dygnet är just förskolan. Leksaker och andra produkter som barn kommer i kontakt med kan innehålla skadliga kemikalier. projekt förskola ska skapa en guide till inköp och upphandling av giftfria produkter för förskolor. De nya miljökraven förväntas bli klara . Regeringen uppger att man utifrån resultatet av detta initiativ på lämpligt sätt avser att stärka den fortsatta utvecklingen och tillämpningen av kemikaliekrav vid offentlig upphandling. Enligt kommittémotionerna 2013/14:MJ8 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 15 bör regeringen dra tillbaka förslaget om att lägga ned och överföra verksamheten till . Motionärerna menar att förslaget kommer att innebära att stödet till miljöhänsyn vid offentlig upphandling blir sämre. I kommittémotion 2013/14MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 17 föreslår motionärerna att Kemikalieinspektionen får ett uppdrag att stödja kommunerna i att ta fram handlingsplaner för giftfria förskolor. Utskottet anser att det är väsentligt att ställa miljökrav på kemikalier vid offentliga upphandlingar eftersom kraven kan driva på utfasningen av farliga ämnen. När det gäller den verksamhet som bedrivs vid har regeringen i budgetpropositionen utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, aviserat att upphandlingsstödet ska samlas under . Detta medför att en väsentlig del av verksamhet kommer att överföras till . Regeringen har beslutat om ett uppdrag att förbereda denna överföring till . Förändringen genomförs (regeringsbeslut N2013/5426/MK). Regeringen begärde också i regleringsbrevet till att verket i sin återrapportering till regeringen ska beskriva de åtgärder som har vidtagits för att hantera uppdrag som relaterar till upphandlingsområdet hos . Utskottet konstaterar därmed att det arbete som bedrivs inom inte upphör, utan uppgifterna fortgår i stället hos . Utskottet utgår från att regeringen följer resultatet av den föreslagna förändringen så att det sker en fortsatt utveckling av kunskaper om kemikaliekrav vid offentliga upphandlingar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2013/14:MJ8 (S) yrkande 5 och 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 15. När det gäller frågan om att stödja kommunerna i deras arbete med giftfria skolor vill utskottet uppmärksamma ett pågående projekt för att ta fram en guide för inköp och upphandling av giftfria produkter för förskolor. Projektet bedrivs av . De nya miljökraven förväntas bli klara . Detta arbete är ett resultat av att Kemikalieinspektionen tillsammans med genomförde ett projekt för att få en bättre bild över kemikalier i förskolemiljö. Studien har gjorts för att identifiera områden som bör prioriteras i arbetet för en giftfri vardag. Bland annat framkom att det behövs mer kunskap för att myndigheter och kommuner m.fl. på ett så bra sätt som möjligt ska kunna arbeta för en giftfri vardag inom berörda områden. Handlingsplanen för en giftfri vardag har ett särskilt fokus på barn och ungdomar, eftersom de är mer sårbara för kemikalier än vuxna. Utskottet noterar att Kemikalieinspektionen har lyft fram förskolan som ett prioriterat område i arbetet med att minska barns exponering för farliga kemikalier. Enligt utskottet är miljökrav vid offentlig upphandling ett styrmedel som kan utvecklas för att på ett effektivt sätt uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Miljökrav vid offentlig upphandling kan driva på såväl substitution som innovationer inom kemikalieområdet. Det är därför angeläget att man utvecklar och sprider kunskap som kan användas vid upphandling och inköp av giftfria produkter. Det arbete som sker när det gäller en särskild guide för inköp och upphandling inom förskolan är mycket positivt. Utskottet utgår från att utvecklingsarbetet fortsätter för att minska barns exponering av farliga kemikalier. Motion 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 17 bör därmed lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förbud mot bisfenol A (V, MP, KD), begränsningar av bisfenol A (S, MP) och bisfenoler i vissa varor (MP), att ska driva frågan om förbud mot bisfenol A inom EU (S, MP), förbud mot ftalater (MP, V) och att ska arbeta för att fler farliga ämnen förs in på Reachs kandidatlista (S). Jämför reservationerna 6 (V), 7 (S, MP, V), 8 (MP), 9 (S, MP, V), 10 (MP, V) och 11 (S, MP, V). Etappmålet om särskilt farliga ämnen Regeringen har beslutat om ett etappmål om särskilt farliga ämnen. Etappmålet innebär att beslut som fattas inom EU och internationellt om sådana ämnen ska innehålla åtgärder som innebär att – hormonstörande ämnen och kraftigt allergiframkallande ämnen betraktas som särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk – särskilt farliga ämnen blir föremål för prövning eller beslut om utfasning under gällande regelverk inom alla användningsområden – särskilt farliga ämnen i produktionsprocesser används endast under strikt reglerade omständigheter – uttrycket särskilt farliga ämnen i relevanta regelverk även inkluderar sådana ämnen som har andra allvarliga egenskaper än de som omfattas av nuvarande specifika kriterier och som inger motsvarande grad av betänklighet. Enligt regeringens bedömning bör strategi om hormonstörande ämnen uppdateras med en tidsplan för när regler om hormonstörande ämnen ska tas in i rättsakter som saknar sådana regler. har farorna med hormonstörande ämnen uppmärksammats alltmer. Hormonstörande ämnen misstänks ha ett samband med uppkomsten av vissa cancerformer, tidigarelagd pubertet, ökad frekvens av missbildade könsorgan, försämrad spermieproduktion och spermiekvalitet samt övervikt, diabetes och beteendestörningar. Vissa hormonstörande ämnen misstänks ge skadliga effekter vid mycket små doser, och de skadliga effekterna av ämnena kan uppträda långt efter tidpunkten för exponering. Människan är särskilt känslig för exponering för hormonstörande ämnen . Det kan handla om exponering eller under puberteten då hormonsignalerna är särskilt viktiga för utvecklingen. På miljöområdet diskuteras om hormonstörande ämnen i recipienter för avloppsvatten kan ligga bakom missbildningar hos fisk och andra djur. antog ett meddelande om en strategi för hormonstörande ämnen (gemenskapens strategi för endokrinstörande ämnen, KOM 1999(706) slutlig). Strategin behandlar behovet av forskning på området, ett internationellt samarbete om hormonstörande ämnen, information som bör ges till allmänheten samt lämpliga åtgärder på policynivå. I sin fjärde rapport om genomförandet av strategin aviserade kommissionen sin avsikt att se över och möjligen revidera strategin (4th report on the implementation of the Community Strategy for Endocrine Disruptors a range of substances suspected of interfering with the hormone systems of humans and wildlife, (1001) slutlig). Kommissionen motiverade översynen med att frågan om hormonstörande ämnen har ökat i betydelse, att kunskapen på området ständigt ökar, att det pågår ett stort antal forskningsprojekt om hormonstörande ämnen samt att det förekommer olika initiativ till reglering. Kommissionen har ännu inte reviderat strategin om hormonstörande ämnen. Regeringen anser att det brådskar att revidera strategin om hormonstörande ämnen eftersom den inte är i takt med dagens kunskap. Strategin bör innehålla en inventering av och en tidtabell för en översyn av de rättsakter som saknar regler som begränsar användningen av hormonstörande ämnen. Exempel på en sådan rättsakt är och rådets direktiv /48/EG av om leksakers säkerhet. Strategin bör också dra upp riktlinjer för hur EU avser att främja forskningen och utvecklingen av testmetoder i fråga om hormonstörande ämnen. En annan viktig fråga som bör behandlas i strategin är om hormonstörande ämnen ska bli en egen faroklass inom klassificeringssystemet. CLP-förordningen, liksom det globala harmoniserade systemet för klassificering och märkning av kemikalier (GHS), saknar kriterier för klassificering av ämnen som hormonstörande. Strategin bör vidare innehålla förslag som syftar till en förbättrad statistik över störningar på den endokrina hälsan och en fördjupad analys av de samhällsekonomiska konsekvenserna av hormonrelaterade effekter och folksjukdomar. Inom EU pågår ett arbete med att ta fram vetenskapliga kriterier för att identifiera hormonstörande ämnen. I EU-förordningen om biocidprodukter anges att kommissionen ska ha antagit sådana kriterier senast . Även i Reachförordningen och EU:s växtskyddsmedelsförordning, dvs. och rådets förordning (EU) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG finns skrivningar om att vetenskapliga kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen ska tas fram. Flera förordningar på kemikalieområdet innehåller begränsningar av användningen av ämnen som har identifierats som hormonstörande i enlighet med de kriterier som kommissionen ska ta fram. Förordningarna innehåller också möjligheter till undantag från dessa begränsningar. Vid tillämpningen av reglerna finns möjlighet att ta hänsyn till de samhällsekonomiska konsekvenserna av att ett ämne identifieras som hormonstörande och i vissa fall medge undantag eller lättnader från de begränsningar som annars skulle gälla. Regeringen betonar att det är viktigt att bestämmelser om hormonstörande ämnen i kemikalieregelverket tillämpas så som lagstiftaren har avsett. Detta förutsätter att kriterierna för identifiering av ämnen bygger på vetenskapliga principer. Hänsyn till samhällsekonomiska konsekvenser ska enligt regeringen inte tas vid utformningen av kriterierna som sådana utan vid tillämpningen av de förordningar som innehåller begränsningar av användningen av hormonstörande ämnen. bör därför bevaka att de kriterier för identifiering av hormonstörande ämnen som tas fram inom EU bygger på vetenskapliga principer. Det är vidare viktigt att sådana kriterier kommer på plats. Enligt regeringen är det svårt att bedöma möjligheterna att åstadkomma lämpliga förändringar i all relevant lagstiftning. Till 2018 bör dock resultat ha kunnat åstadkommas, förutsatt att aktivt arbete bedrivs inom alla relevanta EU-processer och på global nivå. Regeringen uppger att numera är en av de medlemsstater som tar flest initiativ till ytterligare EU-regleringar. Med syfte att stärka Kemikalieinspektionens vetenskapliga underlag för att bättre kunna påverka utvecklingen av EU:s rättsakter har inspektionen låtit ta fram underlag om hormonstörande ämnen och nanomaterial. Enligt regeringens bedömning bör fortsätta att hålla en hög takt i arbetet med att ta fram begränsningsförslag, förslag till harmoniserade klassificeringar av ämnen samt underlag för att ta upp ämnen på kandidatförteckningen i Reachförordningen. Begränsningen av användning av farliga ämnen finns i bilaga XVII till Reachförordningen. Ett beslut om begränsning kan innebära att vissa användningar av ett ämne förbjuds eller att ämnet totalförbjuds. Förfarandet för att ta fram nya begränsningar av ämnen beskrivs utförligt i Reachförordningen. Det är medlemsstaterna, den europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) och som kan ta fram förslag till begränsningar för att använda farliga ämnen. En ny begränsning av ett ämne kan beslutas om tillverkningen, användningen eller utsläppandet av ämnet på marknaden är förenat med en oacceptabel hälso- eller miljörisk som måste hanteras på gemenskapsnivå. Sedan Reachförordningen började gälla 2007 har endast ett fåtal nya begränsningar tillkommit. Skälet för detta är att arbetet med att ta fram nya begränsningar tar stora resurser i anspråk. Det gäller såväl hos de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna som utvärderar ämnena och tar fram förslag till begränsningar som hos Echa som granskar förslagen. Endast ett fåtal medlemsstater avsätter resurser för att ta fram förslag till begränsningar. Trots att begränsningsförfarandet tar stora resurser i anspråk är det dock ett viktigt och effektivt instrument för att fasa ut farliga ämnen. I är Kemikalieinspektionen behörig myndighet att lämna in begränsningsförslag. lämnade Kemikalieinspektionen in två förslag till begränsningar som hanteras av Echa. är därmed ett av de mest aktiva länderna inom EU på detta område, enligt regeringen. Detta har möjliggjorts genom regeringens satsning på handlingsplanen för en giftfri vardag och de extra resurser som Kemikalieinspektionen har fått –2014. I kommittémotionerna 2013/14:MJ299 yrkande 11 och 2012/13:MJ207 yrkande 12, båda av m.fl. (V), samt motionerna 2013/14:MJ488 av (KD) och 2012/13:C444 av m.fl. (MP) yrkande 7 förordas att all användning av bisfenol A bör förbjudas. Bisfenol A är ett hormonstörande ämne som kan leda till diabetes och hjärt-kärlsjukdomar hos vuxna samt beteendestörningar hos barn. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ8 m.fl. (S) yrkande 3 bör regeringen arbeta för att ytterligare nationella förbud och begränsningar av bisfenol A införs i för att stödja de länder som driver på för EU-gemensamma förbud. Enligt kommittémotionerna 2013/14:MJ492 yrkande 13 och 2012/13:MJ455 yrkande 9, båda av m.fl. (S), förordas att bisfenol A förbjuds i samtliga material som kommer i kontakt med livsmedel och dricksvatten samt i produkter där barn kan exponeras för bisfenol A. Även i motion 2012/13:MJ201 av (MP) yrkande 1 förespråkar motionären ett förbud mot bisfenol A i livsmedelsförpackningar och andra produkter där ämnet kan överföras till människor. I kommittémotion 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 2 föreslås man ska förbjuda bisfenoler i material som kommer i kontakt med livsmedel och i kvitton såvida inte producenten kan visa att ämnet såvitt känt saknar farliga egenskaper. I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 18 uppmärksammas att regeringen i EU ska driva att särskilt farliga hormonstörande ämnen, t.ex. bisfenol A, ska förbjudas helt och att andra klassas med större försiktighet än tidigare och får tuffare gränsvärden. Enligt motion 2012/13:MJ201 av (MP) yrkande 2 bör kraftfullt driva på i EU för att införa ett förbud mot bisfenol A. I kommittémotion 2013/14:MJ299 av m.fl. (V) yrkande 14 förordas ett förbud mot användning av ftalater. Även motionärerna i kommittémotion 2013/14:MJ11 av m.fl. (MP) yrkande 3 föreslår ett förbud mot ftalater som omfattar leksaker, barnvårdsprodukter och textil, respektive konsumentprodukter. Ftalater är samlingsnamnet på en grupp kemiska ämnen som är baserade på ämnet ftalsyra, som används bl.a. som mjukgörare i plast. Några ftalater misstänks vara så skadliga att de är förbjudna i alla leksaker och barnavårdsartiklar eftersom ämnet nämligen kan läcka ut ur plast och tas upp av kroppen. Enligt kommittémotionerna 2013/14:MJ492 yrkande 21 och 2012/13:MJ455 yrkande 11, båda av m.fl. (S), bör regeringen arbeta för att fler farliga ämnen och även nanopartiklar förs in på Reachs kandidatlista över ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC). Motionärerna anser också att fler ämnen ska innefattas av tillståndskrav och att kontrollen av Reachs efterlevnad bör utvecklas. I samma motion framhålls vidare att regeringen bör fästa särskild uppmärksamhet vid de hormonstörande ämnena bl.a. genom att inom EU arbeta för att hormonstörande och kraftigt allergiframkallande ämnen klassas till Reachs kandidatlista och att dessa ämnen klassas med större försiktighet än tidigare och får tuffare gränsvärden (yrkande 10). Åtgärder för att fasa ut bisfenol A och hormonstörande ftalater Utskottet välkomnar regeringens beslut om etappmålet om särskilt farliga ämnen. Målet innebär att beslut som fattas om sådana ämnen inom EU och internationellt ska innehålla åtgärder som innebär bl.a. att hormonstörande ämnen och kraftigt allergiframkallande ämnen betraktas som särskilt farliga relevanta regelverk och att särskilt farliga ämnen blir föremål för prövning eller beslut om utfasning under gällande regelverk inom alla användningsområden . Utskottet delar regeringens bedömning att strategi om hormonstörande ämnen bör uppdateras med en tidsplan för när regler om hormonstörande ämnen ska tas in i rättsakter som saknar sådana regler. Bisfenol A är ett ämne som har hormonstörande egenskaper. Även många ftalater misstänks vara hormonstörande. Ftalater och bisfenol A används i stora volymer i samhället och förekommer i många varor. Utskottet anser att det är positivt att bisfenol A har förbjudits i vissa varor. På EU-nivå finns ett förbud mot användning av bisfenol A i nappflaskor av polykarbonatplast. Användningen av ämnet i lack och ytskikt i förpackningar för livsmedel som är särskilt avsedda för barn är förbjuden i . Utskottet har vidare noterat att Efsa gjorde en ny riskvärdering av bisfenol i en utvärdering. Enligt riskvärderingen bedöms inte den mängd bisfenol A vi får i oss skada hälsan. Det gäller alla åldersgrupper och även . Efsa har gått igenom 450 studier om vilka skadliga effekter bisfenol A kan ha på hälsan. De samband som bedöms som troliga såg man på njure, lever och bröstkörtel i försöksdjur. När det gäller effekter på t.ex. fortplantning och beteende och påverkan på immunförsvaret bedöms sambanden inte vara troliga. finns ny kunskap om skillnader i hur bisfenol A beter sig i försöksdjur jämfört med människor, som visar att det behövs större säkerhetsmarginaler för människor. Därför föreslår Efsa att det tolerabla dagliga intaget, TDI, sänks från per kilo kroppsvikt och dag till per kilo kroppsvikt och dag. TDI är den mängd av ett ämne man kan få i sig under hela livet utan risk för hälsan. Efsas riskvärdering är föremål för remissbehandling. Av regeringens proposition framgår att har meddelat att man har för avsikt att ta fram ett förslag till förbud på mot användning av bisfenol A i termopapper. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att i och med initiativ inte bör gå fram med ett nationellt förbud mot användning av bisfenol A i kvitton. stöttar och avvaktar resultatet av förslag. har vidare föreslagit att ämnet ska klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1 A. Utskottet vill vidare nämna att Kemikalieinspektionen på regeringens uppdrag har kartlagt användningen av bisfenol A i termopapper, främst kvitton och biljetter, samt i leksaker och barnartiklar. Regeringen har också gett Kemikalieinspektionen, och i uppdrag att utreda om plast som har lagts in på insidan av dricksvattenrör (s.k. relining) läcker bisfenol A. Uppdraget redovisades och bereds nu inom . Utöver det arbete som redovisas ovan vill utskottet uppmärksamma att regeringen beslutade om att utse en särskild utredare med uppdrag att kartlägga användningsområden för bisfenol A och lämna förslag till hur exponeringen av bisfenol A från material som kommer i kontakt med livsmedel lämpligast kan minskas. För övriga användningsområden ska utredaren kartlägga exponeringen för bisfenol A och alternativ till bisfenol A för att få kunskap om vilka övriga användningar som kan behöva fasas ut. Utredaren ska bl.a. kartlägga användningsområden för bisfenol A i och sammanställa information om exponering för bisfenol A. Vidare ska befintlig information om användningsområden för bisfenol A i EU sammanställas. Användningen av bisfenol A i material som kommer i kontakt med livsmedel och användningen av bisfenol A i medicintekniska produkter ska särskilt belysas. Även möjligheterna att ersätta bisfenol A med andra material inom de viktigaste användningsområdena ur exponeringssynpunkt ska kartläggas, och utredaren ska lämna förslag till hur exponeringen för bisfenol A, särskilt för barn, ungdomar och kvinnor i fertil ålder, kan minskas. Uppdraget ska redovisas till (dir. 2014:23). Utskottet vill vidare hänvisa till att regeringen i ett särskilt avsnitt i propositionen behandlar farliga ämnen i livsmedel. Bland annat framgår det att regeringen bedömer att kunskapen och prioriteringarna om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel behöver utvecklas av berörda myndigheter. Med utgångspunkt i detta underlag bör förslag till utveckling av EU-reglerna för material som kommer i kontakt med livsmedel tas fram, t.ex. i fråga om nya gränsvärden för bisfenoler och bly i keramikglasyr. Utskottet anser att det är positivt att det pågår ett arbete på bred front både inom EU, i enskilda medlemsländer och i med att både öka kunskapen om bisfenol A och se över användningen av ämnet. På grundval av pågående arbete är utskottet inte berett att nu föreslå ytterligare förbud eller begränsningar när det gäller användningen av bisfenol A eller andra bisfenoler. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna 2012/13:C444 (MP) yrkande 7, 2012/13:MJ201 (MP) yrkandena 1 och 2, 2012/13:MJ207 (V) yrkande 12, 2012/13:MJ455 (S) yrkande 9, 2013/14:MJ8 (S) yrkande 3, 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 2, 2013/14:MJ299 (V) yrkande 11, 2013/14:MJ488 (KD) samt 2013/14 MJ492 (S) yrkandena 13 och 18 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om ftalater pågår också som framgått ovan arbete både i och EU med att se över användningen av dessa ämnen. Vissa användningar har redan förbjudits. Enligt uppgifter från är ftalaterna BBP, DEHP, DBP och DIBP föremål för tillståndsprövning inom Reach. Utsläppandet på marknaden och användningen av dessa ftalater ska ha upphört om inte tillstånd har meddelats av . När det gäller dihexylftalat och dipentylftalat (DPP) har dessa tagits upp på kandidatlistan till Reach 2013, vilket innebär att de kan bli föremål för tillståndsprövning. nationella förbud mot de fyra ftalaterna DEHP, DBP, BBP samt DIBP ) trädde i kraft . Nationella förbud är inte föremål för diskussion bland medlemsstaterna. Regeringen har vidare gettt Kemikalieinspektionen i uppdrag att verka för en utfasning av misstänkt fortplantningsstörande eller hormonstörande ftalater i . Kemikalieinspektionen ska göra en kartläggning av användningen av dessa ftalater och förekomsten av alternativa ämnen och material. På grundval av kartläggningen ska Kemikalieinspektionen verka för att företag frivilligt ersätter sådana ftalater med mindre farliga ämnen eller material. Uppdraget ska redovisas till . Med hänvisning till pågående arbete inom såväl EU som anser utskottet att motionerna 2013/14:MJ11 (MP) yrkande 3 och 2013/14:MJ299 (V) yrkande 14 bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att kandidatförteckningen är ett viktigt verktyg för att stimulera utfasningen av farliga ämnen. Ämnen som tas upp i kandidatförteckningen är ämnen som uppfyller kriterierna för att klassificeras som cancerframkallande, mutagena eller reproduktionsstörande (i kategori 1 A eller 1 B som är de allvarligaste kategorierna), ämnen som är bioackumulerande, långlivade och toxiska eller mycket långlivade eller mycket bioackumulerande samt ämnen som inger motsvarande grad av betänklighet. Med det sistnämnda avses t.ex. hormonstörande ämnen. Klassificeringen av ett ämne eller en blandning återspeglar typen av faror med ett ämne eller en blandning och farornas allvarsgrad, dvs. ämnets eller blandningens potential att skada människor eller miljö. Tillverkare och importörer av ämnen och blandningar är själva skyldiga att klassificera de ämnen och blandningar som de släpper ut på marknaden. Detta kallas självklassificering.