bet · H101TU7 · 2014-02-21 00:00:00 — Genom lagändringarna gavs PTS möjlighet att förplikta en dominerande operatör att skilja den verksamhet som förvaltar, driver och tillhandahåller det s.k. kopparaccessnätet från operatörens verksamhet. Genom en sådan förpliktelse om s.k. funktionell separation ska alla aktörer beredas tillgång till kopparaccessnätet på lika villkor. följde ett nytt beslut av om ändringar i LEK med innebörden att bl.a. bestämmelsen om funktionell separation utvidgades till att kunna gälla även för andra nät, t.ex. nya fiberbaserade accessnät (prop. 2010/11:115, bet. 2010/11:TU20, rskr. 2010/11:256). Det är utskottets uppfattning att den beskrivna konkurrensfrämjande regleringen i LEK också besvarar frågan om stadsnätens roll på en konkurrensutsatt marknad och att motion 2012/13:T340 (M) därmed kan avstyrkas. Utskottets förslag i korthet Eftersom frågan om en starkare reglering av roamingavgifter behandlas av rådet och finner utskottet ingen anledning att föregripa denna process. Av denna anledning förordar utskottet att avslår motionen. Begreppet roaming innebär en tjänst som, till följd av avtal mellan två mobilnätsoperatörer, möjliggör att en abonnent kan använda en annan mobiloperatörs nät för att ringa och ta emot samtal och nyttja andra typer av mobila tjänster i områden där abonnentens egen operatör inte har täckning. Internationell roaming är en tjänst som erbjuds av en nationell mobilnätsoperatör till en utländsk mobilnätsoperatör. För den som reser innebär tillgång till roaming att mobilen kan användas utan hänsyn till någon specifik operatör. Det är dock en tjänst som kan medföra höga kostnader för den enskilde varför m.fl. (MP) i motion 2013/14:N441 yrkande 2 vill att agerar för att roamingavgifterna inom EU ska ligga på samma nivå som de inhemska uppkopplingskostnaderna. Genom en sådan åtgärd anser motionärerna att de europeiska konsumenternas ställning skulle stärkas i förhållande till operatörerna. Med anledning av den inkomna motionen vill utskottet uppmärksamma det förslag (KOM (2013) 627) till förordning för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation som kommissionen lade fram . Förslaget innehåller ett antal åtgärder som ska göra det enklare för europeiska telekomoperatörer att tillhandahålla tjänster i andra medlemsländer. Förhoppningen är att man på så vis skapar gynnsammare förutsättningar för konkurrens inom sektorn samt ger konsumenter tillgång till ett större utbud av tjänster. Ett av förslagen som är ämnat att stärka konsumenternas ställning är att roamingavgifterna inom EU ska motsvara prisbilden för de nationella uppkopplingskostnaderna. Kommissionens förslag förhandlas inom rådet och . Utskottet finner ingen anledning att föregripa utfallet av rådets och förhandlingar i frågan och avstyrker därför motion 2013/14:N441 (MP) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om åtgärder som rör nätneutralitet. Utskottet hänvisar bl.a. till befintliga bestämmelser i lagen om elektronisk kommunikation enligt vilka tjänsteleverantörer ska informera användarna om eventuella begränsningar. Vidare väntas ett initiativ från Europeiska kommissionen i frågan om nätneutralitet. Jämför reservation 5 (S, MP, V). Nätneutralitet innebär förenklat att nätoperatörer behandlar internettrafiken i sina nät opartiskt utan att prioritera viss trafik eller spärra alternativt försvåra åtkomst till vissa internetbaserade tjänster. m.fl. (MP) efterlyser i motion 2012/13:Kr224 yrkande 5 att regeringen presenterar ett förslag på hur nätneutralitet ska uppnås i . Bakgrunden är oroväckande signaler från marknaden om att operatörer i ökande grad försöker styra och kontrollera trafiken i de egna näten, särskilt vid de tillfällen då det råder hög belastning och brist på kapacitet. En sådan utveckling riskerar att hota mångfalden och undergräva konkurrensen då de aktörer som kontrollerar nätverken kan frestas att prioritera det egna utbudet av tjänster i internettrafiken på bekostnad av konsumenternas behov. Även m.fl. (S) hävdar i motion 2013/14:T416 behovet av nätneutralitet för att inte internetoperatörerna ska få möjlighet att bestämma vilka tjänster som ska prioriteras i de egna nätverken eller vilka hastigheter som ska gälla. Motionärerna föreslår därför att PTS ges i uppdrag att införa nätneutralitet i . I motion 2013/14:N441 yrkande 4 förespråkar m.fl. (MP) att principen om nätneutralitet ska tydliggöras i lag. Motionären hänvisar till den rapport som tagit fram om hur trafikprioritering, fördelning och begränsningar förekommer i de svenska näten som ett resultat av att operatörerna prioriterar de egna tjänsterna. Motionärerna understryker att det finns viktiga aspekter som rör integritet, demokrati och konkurrens som bara kan värnas om regeringen lagstiftar om nätneutralitet. Utskottet vill inledningsvis erinra om att lagen om elektronisk kommunikation ändrades och att leverantörer av internetaccess enligt de nya bestämmelserna måste synliggöra begränsningar som påverkar användarnas möjligheter att motta och skicka information eller använda tillämpningar och tjänster efter eget val (prop. 2010/11:115, bet 2010/11:TU20, rskr. 2010/11:256). Bestämmelserna är bl.a. annat resultatet av diskussioner inom EU om hur ett fortsatt öppet internet ska främjas. Som en del i arbetet med att främja konkurrens arbetar PTS även för ökad transparens. Anledningen är att användare av accesstjänster ska ha tydlig och jämförbar information om tjänsterna på marknaden för att förenkla deras val och för att de ska se vad de betalar för. Genom tillsyn ska PTS se till att leverantörerna förbättrar konsumentinformationen. Dessutom har myndigheten möjlighet att i föreskrifter ange hur lagens informationskrav ska uppfyllas. Som yttersta åtgärd har PTS möjlighet att fastställa lägsta tjänstekvalitet för att säkra öppenhet på nätet. PTS har låtit undersöka vilka verktyg konsumenterna kan använda för att mäta tjänsternas prestanda och kvalitet för att se om det sker oönskad trafikhantering i deras abonnemang. Av PTS rapport av konsumentverktyg för mätning av internettrafik () framgår att det saknas ett heltäckande verktyg för mindre rutinerade användare, vilket utskottet beklagar. Rapportens slutsatser ska utvärderas närmare i ett senare skede. Det har vidare kommit till utskottets kännedom att ett förslag från Europeiska kommissionen väntas om bestämmelser om nätneutralitet. Förslaget omfattar tre delmoment varav den första delen behandlar utformningen av konsumentavtal. De övriga delarna rör regleringsmyndigheternas roll då operatörerna påverkar tjänster och trafik i de egna näten samt åtgärder för att främja kundrörlighet i syfte att främja konkurrensen på marknaden. Med hänsyn tagen till vad som redovisas i detta avsnitt om arbetet med nätneutralitet och att man även bör avvakta kommissionens förslag liksom utvärderingen av PTS rapport, avstyrker utskottet motionerna 2012/13:Kr224 (MP) yrkande 5, 2013/14:T416 (S) samt 2013/14:N441 (MP) yrkande 4. Robusta och tillförlitliga kommunikationer Utskottets förslag i korthet Med hänsyn tagen till de åtgärder som bl.a. PTS vidtagit i syfte att säkra robusta och tillförlitliga kommunikationer anser utskottet att bör avslå motionsförslag på området. Jämför reservation 6 (S, MP, V). (MP) påpekar i motion 2012/13:T474 att dagens samhälle blir alltmer beroende av tillförlitlig data- och telekommunikation för att fungera och att beroendet växer som en följd av den tekniska utvecklingen. Dessvärre följer i spåren en tilltagande sårbarhet eftersom driftstörningar och it-attacker ofta får förödande konsekvenser för centrala samhällsfunktioner. Mot denna bakgrund framhåller motionären i yrkande 1 nödvändigheten av att regeringen tar initiativ till en utredning som tar fram förslag till en särskild organisation med uppgift att säkerställa robusthet och återhämtningsförmåga för data- och telekommunikation ur ett statligt strategiskt perspektiv. Även om fibernätet till övervägande del är statligt har, som motionären påpekar, det offentliga begränsade påverkansmöjligheter på de privata aktörer som utnyttjar nätet för att tillhandahålla sina tjänster. Därför bör regeringen enligt yrkande 2 verka för att staten tar sitt ansvar att driva och utveckla robusta och tillförlitliga kommunikationssystem som är samhällsviktiga. Dessutom ska enligt yrkande 3 staten agera för att utveckla robustheten i de svenska fibernäten vilket i förlängningen gagnar slutanvändarna som får tillgång till en tillförlitlig it-infrastruktur. För att komma till rätta med de störningar i telefonin som återkommande drabbar befolkningen i stora glesbygdsområden föreslår m.fl. (S) i motionerna 2012/13:T433 och 2013/14:T313 att ett ersättningssystem införs liknande det som finns för elkunder som drabbas av avbrott. Ett sådant system skulle fungera som ett incitament för teleoperatörer att förbättra driftsäkerhet och tillförlitlighet i de egna nätverken. Eftersom såväl det fasta som det mobila telefonnätet är av så avgörande betydelse för samhällsutvecklingen anser m.fl. (S) i motion 2013/14:T314 yrkande 1 att staten ska garantera en hög nivå på både kvalitet och tillförlitlighet, vilket marknaden inte kan göra. Att så är fallet blir uppenbart då det handlar om att tillgodose behovet av telefoni i de mer glesbefolkade områdena. Utskottet vill inledningsvis påminna om att med robusthet avses förmågan att motstå störningar och avbrott i trafiken samt återställningskapacitet efter det att en incident inträffat. I bredbandsstrategin anger regeringen att målsättningen är att tillförlitligheten och robustheten i infrastrukturen ska vidmakthållas och utvecklas i takt med tekniken och samhällets ökande beroende av elektronisk kommunikation. Robusthet och tillförlitlighet är en central uppgift för PTS i sammanhanget, och myndigheten låter göra en risk- och sårbarhetsanalys för sektorn elektronisk kommunikation för och räkning. I sammanhanget vill utskottet också uppmärksamma att PTS för att bibehålla och utveckla sektorns krishanteringsförmåga genomför krisledningsövningar (TelÖ) i vilka alla inblandade parter medverkar. Den senaste övningen genomfördes . Efter en ändring i lagen om elektronisk kommunikation är operatörerna skyldiga att rapportera alla allvarliga incidenter till PTS. På så vis får myndigheten en god överblick över situationen, och uppgifterna kan i sin tur användas i det förebyggande arbetet på området. En annan förebyggande åtgärd från PTS som utskottet uppmärksammat är den s.k. Ledningskollen som är en webbaserad tjänst för kommuner, entreprenörer och allmänhet som vill komma i kontakt med infrastrukturägare inför t.ex. gräv- eller schaktningsarbeten. Enligt deras uppgifter har Ledningskollen bidragit till en kraftig minskning av antalet avgrävda kablar. Utskottet vill också erinra om att det tillsattes en arbetsgrupp inom Bredbandsforum för att analysera vilka utmaningar som finns när det gäller robusta nät. Gruppens slutrapport lämnades och identifierade ett antal konkreta utmaningar som gäller kunskap och förståelse för robusthet med fokus på ansvar och samordning av dessa frågor samt tekniska förutsättningar för robusthet. En ny robusthetsgrupp har sedermera tillsatts inom Bredbandsforum för att hantera de identifierade utmaningarna och skapa bättre förutsättningar för ökad robusthet i fibernäten. Arbetet ska enligt vad som kommit till utskottets kännedom slutredovisas . Sammanfattningsvis finner utskottet att de ansträngningar som görs och de resurser som staten lägger på att i olika avseenden främja robusthet och tillförlitliga elektroniska kommunikationer väl motsvarar de krav som motionärerna ger uttryck för och att utskottet därför kan avstyrka motionerna 2012/13:T433 (S), 2012/13:T474 (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:T313 (S) och 2013/14:T314 (S) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet bifaller helt eller delvis motionsförslag om att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle. Utskottet föreslår därför att regeringen ges till känna att en särskild strategi bör upprättas för hur man med olika it-lösningar kan minska transportbehovet liksom koldioxidutsläppen och därmed uppnå ett mer energieffektivt och klimatsmart samhälle. Regeringen bör även verka för att en motsvarande strategi tas fram på EU-nivå. Regeringen bör också ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten i sin verksamhet. avslår vidare en motion om problem med onödigt elektroniskt avfall på grund av operatörslåsta produkter. Utskottet hänvisar till initiativ som vidtagits på området. Jämför reservation 7 (M, FP, C, KD). och (båda S) uppmärksammar i motion 2012/13:T254 problemet med den stora mängd elektronikavfall som produceras i dagens samhälle. I många fall handlar det om fullt funktionsduglig utrustning som kasseras. En orsak är att utrustning som exempelvis modem och digitalboxar är låsta till en viss tjänsteleverantör, vilket tvingar kunderna att byta utrustning om de väljer en ny tjänsteleverantör. För att i någon mån minska mängden elektronikskrot, anser motionärerna att initiativ borde tas till att göra utrustningen tillgänglig för andra tjänsteleverantörer genom någon form av reglering eller branschöverenskommelse. Detta skulle göra det möjligt för konsumenterna att behålla fungerande teknisk utrustning och därigenom spara både miljön och naturresurser. (S) framhåller i motion 2012/13:T279 att it-tekniken i större utsträckning bör användas för att klara målsättningarna för ett hållbart samhälle. Motionären pekar på att modern kommunikationsteknik baserad på it-lösningar kan bidra till ett minskat transportbehov, och såväl industrin som de enskilda hushållen kan dra nytta av it-tekniken för att minska energikonsumtionen och spara naturresurser. Som en åtgärd bland många andra för att uppnå ett transportsnålare samhälle förespråkar m.fl. (MP) i motion 2012/13:T510 yrkande 8 krav på att offentlig verksamhet ska ha tillgång till utrustning för distansmöten för att minska behovet av tjänsteresor. I syfte att minska transportsektorns negativa klimatpåverkan menar m.fl. (V) i motion 2013/14:T264 yrkande 5 att regeringen bör upprätta en särskild strategi för it-sektorn i syfte att minska transportbehovet och som innehåller de medel som ska användas för att nå målen. Motionärerna anser att staten inte i tillräcklig utsträckning fokuserat på hur it-sektorn kan utnyttjas för att minska transportbehovet i samhället. Motionärerna vill i yrkande 6 även att verkar för en liknande strategi på EU-nivå i syfte att minska transportbehovet inom och därigenom reducera miljöpåverkan. I motion 2013/14:T526 yrkande 32 framhåller m.fl. (MP) att det även ur ett miljöperspektiv är angeläget att regeringen driver på bredbandsutbyggnaden eftersom en sådan åtgärd underlättar distansarbete och därmed minskar behovet av transporter, inte minst på landsbygden. It för ett miljöanpassat samhälle Utskottets uppfattning är att regeringen fortfarande kan göra mer för att utnyttja it-teknologins resurser i syfte att minska vår miljöpåverkan. Det är högst angeläget att it-teknologi och elektronisk kommunikation används målmedvetet för att spara energi och hushålla med naturresurser. Ett konkret exempel är att i största möjliga utsträckning använda video- och telefonkonferenser för att minska resandet och därmed den totala mängden utsläpp från transportsektorn. Utskottet vill här hänvisa till den rapport som Världsnaturfonden sammanställt som visar att it-teknologin snabbt kan minska koldioxidutsläppen i EU med genom relativt enkla lösningar. Här har den offentliga sektorn möjlighet att agera föredöme genom att konsekvent utnyttja de tekniska möjligheter som finns för att genomföra resfria möten. De utmaningar som transportsektorn står inför uppmärksammas på olika sätt i motionerna 2012/13:T279 (S), 2012/13:T510 (MP) yrkande 8 och 2013/14:T264 (V) yrkande 5. Den statliga sektorn har genom sin omfattning också stor påverkan på miljön och enligt utskottets mening är det därför rimligt att staten tar sitt ansvar. I miljöhänseende både kan och bör statens myndigheter agera föredöme för näringsliv och medborgare när det gäller att använda it-baserade lösningar. En av de stora vinsterna för miljön som utskottet vill lyfta fram är en ambitiösare bredbandsutbyggnad på landsbygden, vilket minskar behovet av biltransporter, något som annars ofta är ett nödvändigt ont för landsbygdsbefolkningen. En förutsättning för resfria möten är som påpekas i motion 2013/14:T526 yrkande 32 (MP) att det finns en väl utbyggd bredbandsinfrastruktur på plats. Med ett snabbt och effektivt bredband torde hushållen i många fall kunna avstå från bilen någon dag och i stället exempelvis arbeta hemifrån eller utföra tjänster som annars hade krävt transport till närmaste tätort eller stad. I den digitala agendan behandlar regeringen visserligen it-teknikens miljöpolitiska möjligheter men utskottet efterlyser högre ställda målsättningar från statens sida. Den digitala agendan saknar också konkreta förslag på vad som kan göras för att minska transportbehovet. Utskottet anser vidare att staten inom ramen för en särskild strategi bör sätta upp mål för hur it-tekniken kan nyttjas för att minska koldioxidutsläppen och skapa ett trafiksnålare samhälle. Strategin ska också innehålla en redovisning av vilka konkreta medel som ska användas för att nå de uppsatta målen. Målen måste därefter kunna utvärderas och visa på om förväntade resultat uppnåtts eller inte. bör också verka för att en liknande strategi utformas på EU-nivå för att minska det totala antalet transporter på kontinentens överlastade vägnät. Som påpekas ovan utgör it-tekniken i många avseenden en nyckel till en nödvändig klimat- och miljöomställning. Med dess hjälp kan man t.ex. effektivisera industriprocesser, optimera transporter och logistik, samt uppnå en högre energieffektivitet i fastighetsbeståndet. Några konkreta exempel som utskottet vill nämna är möjligheten att mäta el- och vattenförbrukning på hushållsnivå samt att kunna sälja tillbaka överskottsenergi. Det är enligt utskottets mening därför angeläget att regeringen upprättar en mer målmedveten strategi för hur it-teknik ska kunna nyttjas för att stödja miljö- och klimatarbetet. Mot bakgrund av vad som ovan sagts föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör upprätta en särskild strategi för hur man med olika it-lösningar kan minska transportbehovet liksom koldioxidutsläppen och därmed uppnå ett mer energieffektivt och klimatsmart samhälle. Regeringen bör även verka för att en motsvarande strategi tas fram på EU-nivå. Regeringen bör också ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten i sin verksamhet för att minimera den miljöpåverkan som resor i tjänsten medför. Därmed tillstyrker utskottet motionerna, 2012/13:T279 (S), 2012/13:T510 (MP) yrkande 8 samt 2013/14:T264 (V) yrkandena 5–6 och bifaller delvis 2013/14:T526 m.fl. (MP) yrkande 32. Särskilt om operatörslåst utrustning Miljöarbetet handlar även om att minimera mängden onödigt elektronikavfall och att den utrustning som kasseras tas om hand på rätt sätt. Som påpekas i motion 2012/13:T254 (S) tvingas konsumenter helt i onödan byta ut ansenliga mängder funktionsduglig utrustning när de vill byta tjänsteleverantör eftersom modem, routrar, digitalboxar och liknande utrustning i många fall är låst till en viss operatör. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram regeringens senaste initiativ i fråga om operatörslåst utrustning. överlämnades till proposition 2013/14:79 (Lätt byte – enklare att välja ny leverantör av elektroniska kommunikationstjänster) i vilken regeringen föreslår ändringar av lagen om elektronisk kommunikation i syfte att stärka konsumenternas ställning. Innebörden är att den som tillhandahåller allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och som har träffat avtal med en konsument om abonnemang med viss bindningstid, i kombination med tillhandahållande av terminalutrustning, ska ta bort operatörslås kostnadsfritt och utan dröjsmål på begäran av konsumenten efter den inledande bindningstiden. Med operatörslås avses sådana begränsningar när det gäller användningen av terminalutrustning som leverantören har infört i syfte att hindra att den används med andra leverantörers elektroniska kommunikationstjänster. En konsekvens av detta konsumenträttsliga initiativ är att fungerande utrustning inte behöver bytas även om kunden efter bindningstidens utgång väljer en annan tjänsteleverantör än den som ursprungligen tillhandahöll terminalutrustningen. Därmed torde också mängden elektronikavfall i samhället kunna reduceras avsevärt. Mot bakgrund av det anförda bör avslå motion 2012/13:T254 (S). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att införa portabilitet för e-postadresser. Utskottet hänvisar till Telekområdgivarnas rekommendationer till dem som önskar behålla sin gamla e-postadress i samband med byte av internetleverantör samt det faktum att det finns alternativ som inte är knutna till en viss tjänsteleverantör. och (båda MP) understryker i motion 2013/14:T204 hur beroende många är av att ha egna e-postadresser eftersom dessa ofta utgör den huvudsakliga vägen för företag och myndigheter att nå den enskilde. Personer som byter tjänsteleverantör måste i de flesta fall också byta till e-postadress, vilket ofta medför olägenheter. Om konsumenterna av denna anledning väljer att avstå från att byta leverantör uppstår en inlåsningseffekt. Därför bör regeringen agera för att det ska vara möjligt att behålla e-postadressen vid leverantörsbyte, vilket skulle underlätta för användare av internet och e-postkonton att byta tjänsteleverantörer och därigenom skärpa konkurrensen på marknaden. Som svar på den inkomna motionen om möjligheten för den enskilde att få behålla den befintliga e-postadressen vid byte av operatör vill utskottet hänvisa till Telekområdgivarnas rekommendation att man i första hand vänder sig till den nuvarande och den tilltänkta operatören för att veta om det går att behålla e-postadressen eller om det åtminstone är möjligt att vidarebefordra e-post från den gamla adressen till den nya. Vidare vill utskottet framhålla att det finns ett flertal kostnadsfria webbaserade e-posttjänster med tillhörande e-postadress (exempelvis Hotmail, G-mail eller Yahoo) som användare kan utnyttja oavsett vilken operatör de väljer. Utskottet anser inte att ytterligare åtgärder är påkallade och avstyrker därför motion 2013/14:T204 (MP). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Staten på telekommarknaden, punkt 1 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:T325 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:T289 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 19 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2012/13:T223 av (KD) och lägger skrivelse 2013/14:32 till handlingarna. Den statliga it-infrastrukturen består av ett rikstäckande och vittförgrenat stamnät av fiberoptisk kabel som i stor utsträckning nyttjas av kommersiella aktörer. Genom sitt ägande spelar staten därför en avgörande roll på marknaden för elektronisk kommunikation. Staten får därigenom unika möjligheter att påverka marknaden i önskvärd riktning. Dessvärre ser vi inte att regeringen har utnyttjat dessa möjligheter till fullo, vilket är beklagligt eftersom ingen kommersiell aktör kan fylla statens roll. Vi ser det därför som angeläget att regeringen agerar för att staten ska spela en mer aktiv och konstruktiv roll i detta avseende och att samhällets kontroll över den digitala infrastrukturen säkras för detta ändamål.