bet · H101SoU8 · 2014-02-14 00:00:00 — De flesta mottagningar erbjuder någon typ av samtalsstöd och drygt hälften av mottagningarna har gruppverksamhet för unga med särskilda behov. En annan viktig del av ungdomsmottagningarnas verksamhet är det uppsökande och utåtriktade arbetet. Kartläggningen visade också att hbt-kompetensen inom ungdomsmottagningarna generellt var god. Många av mottagningarna hade även haft kompetensutveckling inom hbt-frågor . I detta sammanhang kan nämnas att är en nationell webbplats där unga kan få information och råd om frågor som rör sex, hälsa och relationer. Regeringen har finansierat utvecklandet av tjänsten, men det är kommunerna och landstingen som kommer att stå för den långsiktiga driften av mottagningen. Som framgår av skrivelsen har regeringen genom ett beslut om ändring av regleringsbrevet för för gett myndigheten i uppdrag (dnr S2013/4702/) att redovisa utvecklingen av sitt arbete med att systematiskt stärka patientperspektivet i arbetet med nationella riktlinjer och beskriva hur myndigheten avser att ytterligare öka graden av patientperspektiv i sina riktlinjer. Uppdraget ska redovisas . När det gäller insatser för att förbättra vården för personer med kroniska sjukdomar har fått i uppdrag att ta fram målnivåer för rörelseorganens sjukdomar enligt den modell som har utvecklats på cancerområdet (S2013/9047/[delvis]). Uppdraget ska redovisas . fick ytterligare uppdrag av regeringen. – Att strukturera och anpassa nationella riktlinjer för olika kroniska sjukdomar till förutsättningarna i primärvården (S2014/393/FS). I utformningen av riktlinjerna ska frågor som rör patienter med samsjuklighet särskilt hanteras. I uppdraget ingår att göra en målgrupps- och behovsanalys för att ta reda på hur riktlinjerna på bästa sätt ska utformas och kommuniceras till vårdpersonal på vårdcentraler, samt inom hemsjukvård och vård. Uppdraget ska delredovisas och slutligt redovisas . – Att innehållsmässigt strukturera nationella riktlinjer och tillhörande indikatorer för sjukdomarna depression och ångest samt stroke och demens så att de kan tillgängliggöras i digitala format (S2014/394/FS). I uppdraget ingår att göra en analys av vilka användningsområden och utvecklingsmöjligheter som finns för riktlinjerna och hur sådana data bäst kan tillgängliggöras för mottagaren t.ex. i form av öppna data. Uppdraget ska delredovisas och 2016 samt slutligt redovisas . – Att strukturera och anpassa nationella riktlinjer för kroniska sjukdomar och sprida riktlinjerna till berörda patientgrupper och deras anhöriga (S2014/392/FS). I uppdraget ingår att göra en målgrupps- och behovsanalys för att ta reda på hur riktlinjerna på bästa sätt kan utformas för och kommuniceras med olika patientgrupper. Uppdraget ska delredovisas och slutligt redovisas . Uppdrag till Myndigheten för vårdanalys Myndigheten för vårdanalys har fått i uppdrag att – efter samråd med – göra en samlad uppföljning av de nationella riktlinjernas effekter ur ett patientperspektiv. En slutredovisning ska lämnas (dnr S2013/6128/FS). Kommuner och Landstings rapport om assisterad befruktning gav Kommuner och Landstings (SKL) sjukvårdsdelegation Nationella i uppdrag att nationellt kartlägga och ta fram gemensamma nationella tolkningar på följande områden: 1. frysförvaringen av embryon avseende omfattning, rutiner i landstingen, forskning på området, användningen speciellt angående ansökan till om dispens från nuvarande regelverk samt kassationen 2. tolkningen av begreppet barnlöshet avseende landstingens erbjudande om assisterad befruktning 3. landstingens tolkning av angivna åldersnivåer vid assisterad befruktning, kartläggningen ska omfatta den behandlade kvinnan så väl som partnern. Dessutom gavs gruppen i uppdrag att 4. undersöka förutsättningarna för ett utbyte av donerade ägg och spermier mellan landstingen, detta för att utjämna brister i landet 5. undersöka rutinerna för fortsatt behandling av kvinnor (par) som inleder en behandling mot barnlöshet i ett annat land men önskar fortsätta kontrollen 6. undersöka omfattningen av offentligt finansierad läkemedelsbehandling vid privat utförd IVF. Enligt uppgift från SKL pågår arbetet med en rapport, och en sådan beräknas vara färdig tidigast . Regeringens skrivelse 2013/14:57 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av äldrepolitikens inriktning och utveckling . Regeringen redovisar också sin bedömning av fortsatta utmaningar inom äldrepolitiken. I skrivelsen anför regeringen bl.a. följande när det gäller äldres hälsa (s. 39 f.): Regeringen anser att det är angeläget att det hälsofrämjande och förebyggande arbetet på lokal och regional nivå förstärks och utvecklas. Det är särskilt viktigt att skapa stödjande miljöer och mötesplatser för äldre och deras anhöriga samt att vidareutveckla samverkan med föreningslivet. Av dessa skäl gav regeringen () i uppdrag att i samarbete med verka för ett hälsosamt åldrande och främja ett aktivt åldrande genom att dels ta fram en vägledning till kommuner och landsting, dels initiera och administrera försöksverksamheter som involverar landsting, kommun och ideell sektor. Den nationella vägledningen lanserades i form av en webbplats – Seniorguiden (Källa: ). Seniorguiden samlar kunskap och ger inspiration för att främja ett hälsosamt åldrande. Det är också möjligt att följa arbetet med regeringsuppdraget. Vägledningen vänder sig främst till politiker, beslutsfattare eller tjänsteman på olika nivåer inom landsting eller kommun. Försöksverksamheter med en samverkansmodell har prövats i fyra landsting och 16 kommuner . Samverkansmodellen gör det möjligt för landsting och kommuner att bygga partnerskap med den ideella sektorn inom befintliga strukturer. Försöksverksamheterna riktar sig till kvinnor och män med lättare sjuklighet i åldrarna 60–. De insatser som genomförs är fysisk hälsoundersökning, upprepade motiverande samtal och erbjudande om ett brett utbud av aktiviteter. Såväl samverkansmodellen som insatserna har kontinuerligt följts upp. Utvärderingen 2013 visar bland annat att regelbundna hälsokontroller med muntlig eller skriftlig återkoppling förbättrat hälsan hos målgruppen. För att säkert kunna uttala sig om långvariga effekter har regeringen i budgetpropositionen aviserat ett uppdrag till FHI att genomföra ytterligare en uppföljning av försöksverksamheterna (Källa: Prop. 2013/14:1, volym 6. Slutredovisning beräknas kunna ske . Utredning om åtgärder för att främja äldres hälsa, trygghet och självbestämmande En särskild utredare har fått i uppdrag att lämna förslag till åtgärder som främjar äldres hälsa, trygghet och självbestämmande (dir. 2014:2). Utredaren ska bl.a. lämna förslag till hur förutsättningarna för kommunernas och landstingens förebyggande arbete kan utvecklas och bidra till att främja äldre personers hälsa, trygghet och självbestämmande, hur den äldre befolkningens intresse att investera i sin egen hälsa kan påverkas och hur det förebyggande arbetet även kan bli en mer integrerad uppgift i all vård och omsorg för äldre. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att det är av stort värde att statens insatser när det gäller nationella riktlinjer följs upp och utvärderas. Utskottet välkomnar därför granskning av om statens styrning genom nationella riktlinjer effektivt kan främja ett patientperspektiv i vården. sammanfattande slutsats är att staten mer effektivt kan använda nationella riktlinjer som styrmedel för att främja en patientcentrerad och effektiv vård. anser emellertid att detta förutsätter att varje led i riktlinjearbetet tydligare utgår från ett patientperspektiv och att riktlinjerna når fram till och används av mottagarna så som avsetts. Mot denna bakgrund konstaterar utskottet med tillfredsställelse att regeringen har gett uppdrag till om patientperspektiv i arbetet med de nationella riktlinjerna. har dessutom fått i uppdrag att redovisa utvecklingen av sitt arbete med att systematiskt stärka patientperspektivet i arbetet med nationella riktlinjer. På samma område har Myndigheten för vårdanalys fått i uppdrag att göra en samlad uppföljning av de nationella riktlinjernas effekter ur ett patientperspektiv. Uppdragen ska redovisas respektive . Utskottet anser inte att bör föregripa redovisningen av dessa uppdrag. Av nu anförda skäl anser utskottet att bör lägga regeringens skrivelse till handlingarna. ska enligt 3 § 1 förordningen (2009:1243) med instruktion för verka för att hälso- och sjukvården bedrivs enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Myndigheten ska också enligt punkten 2 i samma bestämmelse ansvara för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling. Slutligen ska enligt punkten 10 utforma evidensbaserade riktlinjer för åtgärder inom hälso- och sjukvården. Nationella riktlinjer är ett av flera viktiga verktyg för att driva på utvecklingen mot en kunskapsbaserad vård och för att uppnå målet att ge människor möjlighet till en god vård och omsorg. Utskottet konstaterar att har tagit fram nationella riktlinjer för hälso- och sjukvården och att det finns riktlinjer på 15 olika områden som sammanlagt innehåller ca 2 500 rekommendationer. Riktlinjerna tas fram utifrån aktuell forskning och beprövad erfarenhet och visar på nyttan och riskerna med olika åtgärder. Riktlinjerna ska vara ett stöd vid prioriteringar och ge vägledning om vilka behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på. Nationella riktlinjer tas fram för sjukdomar och tillstånd som drabbar många människor och kräver mycket resurser. Riktlinjerna riktar sig till alla som arbetar med vård och omsorg och ger rekommendationer om vilken åtgärd som bör vidtas vid ett visst tillstånd. De nationella riktlinjerna är således rekommendationer som bygger på kunskapsläget då riktlinjerna tas fram. De är till vägledning för vårdgivare och är därmed inte bindande uttalanden om lämpliga behandlingsåtgärder eller rådgivning till patienter i enskilda fall. Det är alltid behandlande läkare som har ansvaret för att i det enskilda fallet – baserat på vetenskap och beprövad erfarenhet – göra en bedömning av den individuella patientens behov så att han eller hon får adekvat behandling. Så långt det är möjligt ska vården och behandlingen enligt 2 a § andra stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) utformas och genomföras i samråd med patienten. Utskottet konstaterar att i egenskap av expertmyndighet har i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer. I några av motionerna finns förslag om att riktlinjerna ska göras obligatoriska eller bindande för vårdgivare för att förbättra vårdkvaliteten, likvärdigheten och patientsäkerheten. Utskottet konstaterar att en sådan ordning skulle innebära en avsevärd förändring jämfört med vad som gäller . En sådan förändring skulle bl.a. påverka den kommunala självstyrelsen, som är reglerad i regeringsformen, och dess principer om proportionalitet och finansiering. Utskottet anser inte att det finns anledning för att ta ett sådant initiativ. Motionerna 2013/14:So5 (S), 2013/14:So462 (SD) och 2013/14:So657 (S) avstyrks. När det gäller motionsyrkanden om att ta fram nationella riktlinjer för fler sjukdomstillstånd, behandlingar etc. konstaterar utskottet att nationella riktlinjer är ett av flera verktyg för att driva på utvecklingen mot en kunskapsbaserad vård och för att förstärka arbetet för jämlik vård. Utskottet konstaterar vidare att ställt sig bakom regeringens riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (bet. 1996/97:SoU14). Beslutet innebär att tre principer ska ligga till grund för prioriteringar inom vården: människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen samt kostnadseffektivitetsprincipen. Dessa principer utgör en etisk plattform. Riksdagsbeslutet är styrande för både vården i stort och arbetet med nationella riktlinjer. Utskottet delar regeringens bedömning att det måste vara medicinska bedömningar som ligger till grund för arbetet med riktlinjerna. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns anledning för att ta något initiativ. Utskottet avstyrker motionerna 2013/14:So209 (FP), 2013/14:So219 (S), 2013/14:So222 (S), 2013/14:So225 (S), 2013/14:So227 (S), 2013/14:So268 (S), 2013/14:So279 (S), 2013/14:So312 (M), 2013/14:So326 (S), 2013/14:So328 (S), 2013/14:So329 (S) yrkandena 1, 2 och 4, 2013/14:So332 (S) yrkande 2, 2013/14:So396 (KD), 2013/14:So417 (S), 2013/14:So478 (M), 2013/14:So515 (S), 2013/14:So516 (KD), 2013/14:So537 (FP), 2013/14:So596 (SD), 2013/14:So642 (S), 2013/14:So643 (S) yrkande 1, 2013/14:So650 (S) och 2013/14:So657 (S) yrkande 5. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:23 om mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod?. 2013/14:So5 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella riktlinjer ska utformas så att de kan göras obligatoriska i vården. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:So209 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av nationella riktlinjer för nationell hälsovård för alla . 2013/14:So219 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell äldrehälsovård. 2013/14:So222 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om screening för tjock- och ändtarmscancer. 2013/14:So225 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella riktlinjer för neurologiska sjukdomar. 2013/14:So227 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det vid hälsokontroller av män bör vara obligatoriskt att göra ett PSA-prov. 2013/14:So268 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att erbjuda män PSA-test vid hälsokontroller. 2013/14:So279 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över och öka likvärdigheten när det gäller infertilitetsbehandlingar så att det blir lika villkor för samkönade och heterosexuella oberoende av var man bor. 2013/14:So312 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten att se över behovet av en nationell rekommendation om planerad hälsovård för personer . 2013/14:So326 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den övre åldersgränsen bör höjas så att även äldre kvinnor får delta i screeningprogrammet för livmoderhalscancer. 2013/14:So328 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om screening av tjock- och ändtarmscancer. 2013/14:So329 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det bör bli obligatoriskt att erbjuda mammografi åt alla kvinnor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta bort den övre åldersgränsen vid mammografi så att även kvinnor kallas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om likvärdig cancerbehandling för äldre kvinnor. 2013/14:So332 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella riktlinjer för endometrios. 2013/14:So396 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella riktlinjer för ungdomsmottagningar. 2013/14:So417 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att erbjuda ofrivilligt barnlösa flera behandlingar så länge det finns medicinska möjligheter till ett lyckat resultat. 2013/14:So462 av Per Ramhorn (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att göra de nationella riktlinjerna mer juridiskt bindande. 2013/14:So478 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa screening för osteoporos (benskörhet) för att i tidigt skede upptäcka och diagnostisera osteoporos för att förebygga första fraktur. 2013/14:So515 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge alla som är ofrivilligt barnlösa minst tre IVF-behandlingar. 2013/14:So516 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införlivandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i nya riktlinjer kring fosterdiagnostik. 2013/14:So537 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att nationella riktlinjer bör utarbetas inom området traumatiska hjärnskador. 2013/14:So596 av Per Ramhorn och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa nationella riktlinjer för livsuppehållande behandling av extremt tidigt födda barn. 2013/14:So642 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av en nationell översyn av bröstcancervården. 2013/14:So643 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av lagen (1984:1140) om insemination, lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen och lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. för att säkerställa alla kvinnors rätt till lika behandling och lika tillgång till behandling också i praktiken vid ofrivillig barnlöshet. 2013/14:So650 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gratis mammografi och likvärdig fullgod bröstcancerbehandling i hela landet. 2013/14:So657 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella riktlinjer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Nationella riktlinjer, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So5 av m.fl. (S) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 5, 2013/14:So462 av Per Ramhorn (SD) och 2013/14:So209 av (FP), 2013/14:So219 av (S) yrkande 1, 2013/14:So222 av (S), 2013/14:So225 av (S), 2013/14:So227 av (S), 2013/14:So268 av och (båda S), 2013/14:So279 av (S), 2013/14:So312 av (M), 2013/14:So326 av (S), 2013/14:So328 av (S), 2013/14:So329 av och (båda S) yrkandena 1, 2 och 4, 2013/14:So332 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:So396 av och (båda KD), 2013/14:So417 av och (båda S), 2013/14:So478 av och (båda M), 2013/14:So515 av (S), 2013/14:So516 av (KD), 2013/14:So537 av (FP), 2013/14:So596 av Per Ramhorn och (båda SD), 2013/14:So642 av och (båda S), 2013/14:So643 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:So650 av m.fl. (S). Nationella riktlinjer är enligt vår mening viktiga nationella rekommendationer och beslutsstöd vid behandlingen av vanligt förekommande sjukdomar. Vi konstaterar att det på ett antal områden saknas sådana riktlinjer. På andra områden finns nationella riktlinjer, men de följs inte av alla vårdgivare, vilket kan bidra till att vårdkvaliteten skiljer sig på olika ställen i landet. För att förbättra likvärdigheten och patientsäkerheten vill vi att nationella riktlinjer utarbetas på fler områden än . Vi vill också att all offentligt finansierad vård ska vara skyldig att följa de nationella riktlinjerna. Att följa nationella riktlinjer är att säkerställa att de modernaste och effektivaste metoderna används och att inte bostadsort, kön eller socioekonomisk tillhörighet avgör vilken vård man får. De nationella riktlinjer som tar fram bör följas. Vi tror inte att kan komma så mycket längre med dagens regelsystem. Vi föreslår att systemet med nationella riktlinjer, liksom vissa läkemedelsrekommendationer, ses över och utformas så att de kan göras obligatoriska i vården. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att nationella riktlinjer blir obligatoriska och bindande för vårdgivare inom offentligt finansierad vård. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationella riktlinjer, punkt 2 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So279 av (S), 2013/14:So326 av (S) och 2013/14:So515 av (S) samt 2013/14:So5 av m.fl. (S), 2013/14:So209 av (FP), 2013/14:So219 av (S) yrkande 1, 2013/14:So222 av (S), 2013/14:So225 av (S), 2013/14:So227 av (S), 2013/14:So268 av och (båda S), 2013/14:So312 av (M), 2013/14:So328 av (S), 2013/14:So329 av och (båda S) yrkandena 1, 2 och 4, 2013/14:So332 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:So396 av och (båda KD), 2013/14:So417 av och (båda S), 2013/14:So462 av Per Ramhorn (SD), 2013/14:So478 av och (båda M), 2013/14:So516 av (KD), 2013/14:So537 av (FP), 2013/14:So596 av Per Ramhorn och (båda SD), 2013/14:So642 av och (båda S), 2013/14:So643 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:So650 av m.fl. (S) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 5. Bland kvinnor i åldern 15–är livmoderhalscancer den näst vanligaste cancerformen över hela världen. I får omkring 32 000 kvinnor besked om cellförändringar , och närmare 500 insjuknar i livmoderhalscancer. Cirka 160 kvinnor dör på grund av denna cancerform. vaccineras unga flickor mot HPV-virus. Genom dessa vacciner kan nu en av de allvarligaste cancersjukdomarna för kvinnor förebyggas. Vaccination ger en god möjlighet att tidigt förebygga livmoderhalscancer. Men trots goda resultat av vaccinet kommer det att dröja innan vi kan se effekten på cancerförekomsten. Vaccination ger dessutom inget heltäckande skydd. Därför anser jag att det är av yttersta vikt att det allmänna screeningprogrammet fortsätter. Den övre åldersgränsen bör höjas så att även äldre kvinnor får delta i screeningprogrammet. När det gäller infertilitetsbehandlingar anser jag att regeringen bör se över och öka likvärdigheten så att det blir lika villkor för samkönade och heterosexuella par oberoende av var de bor. Därför bör regeringen också se över möjligheten att ge alla som är ofrivilligt barnlösa minst tre IVF-behandlingar. Regeringen bör återkomma till med förslag på de områden som redovisats ovan. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationella riktlinjer, punkt 2 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:So225 av (S), 2013/14:So329 av och (båda S) yrkande 1, 2013/14:So462 av Per Ramhorn (SD), 2013/14:So515 av (S) och 2013/14:So596 av Per Ramhorn och (båda SD), 2013/14:So5 av m.fl. (S) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 5 och 2013/14:So209 av (FP), 2013/14:So219 av (S) yrkande 1, 2013/14:So222 av (S), 2013/14:So227 av (S), 2013/14:So268 av och (båda S), 2013/14:So279 av (S), 2013/14:So312 av (M), 2013/14:So326 av (S), 2013/14:So328 av (S), 2013/14:So329 av och (båda S) yrkandena 2 och 4, 2013/14:So332 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:So396 av och (båda KD), 2013/14:So417 av och (båda S), 2013/14:So478 av och (båda M), 2013/14:So516 av (KD), 2013/14:So537 av (FP), 2013/14:So642 av och (båda S), 2013/14:So643 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:So650 av m.fl. (S). En av grundstenarna för svensk hälso- och sjukvård är att minska ojämlikheten så att vård kan ges på lika villkor till alla. Jag anser att det behövs en tydligare nationell reglering av hälso- och sjukvården för att den ska bli mer jämlik. Att göra de nationella riktlinjerna bindande skulle innebära att alla måste leva upp till samma krav. Eftersom riktlinjerna bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet ser jag inga hinder för att göra dem juridiskt bindande. När det gäller erbjudande om mammografi anser jag att det bör bli obligatoriskt att erbjuda sådan undersökning åt alla kvinnor i .