bet · H201SoU1 · 2014-12-11 00:00:00 — Anslaget föreslås öka med 2015 för ersättning i vissa fall till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix. Sjukvård i internationella förhållanden (1:7) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden. Anslaget får användas för utgifter för vårdförmåner enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, förordning (EG) 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen, lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, gällande överenskommelser om social trygghet som tecknat med andra länder samt för sådan övrig vård som vid tillämpning av är skyldigt att erbjuda. Bidrag till psykiatri (1:8) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Anslaget får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Anslaget får även användas för utgifter för forskning inom psykiatri och psykisk hälsa. Inom ramen för den förra regeringens psykiatrisatsning har det tidigare, efter beslut i , gjorts överföringar mellan detta anslag och anslag inom andra utgiftsområden, bl.a. till för utökat antal platser på psykologprogrammet. Detta anslag föreslås minska med för finansiering av ersättning i vissa fall till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix samt för Kammarkollegiets administrativa hantering av ersättningen. och framåt beräknas neddragningen uppgå till . Prestationsbunden vårdgaranti (1:9) Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti. Anslaget får användas för utgifter för prestationsbunden vårdgaranti i form av statsbidrag till landstingen för kontinuerligt arbete med att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården och bidrag till SKL för att stödja landstingens tillgänglighetsarbete. Anslagsmedlen fördelas genom en resultatbaserad ersättningsmodell som regeringen och SKL kommit överens om. Den utbetalning som gäller överenskommelsen görs . Anslaget avvecklas /16. Medlen beräknas då överföras till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Bidrag för mänskliga vävnader och celler (1:10) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till landsting för kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler enligt lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 . Anslaget får användas för utgifter vid för bl.a. tillsyn av medicintekniska produkter, producentobunden läkemedelsinformation, strukturerad uppföljning av nya läkemedel samt utökade ansvarsområden som ålagts efter apoteksomregleringen. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som uppstått med anledning av att de uppgifter som tidigare utfördes av förts över till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 8:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för . Inspektionen för vård och omsorg (8:2) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg. Anslaget får användas för Inspektionen för vård och omsorgs förvaltningsutgifter. Förslag om en mer samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst samt en mer renodlad myndighetsstruktur Regeringen föreslår att övertar uppgifter enligt smittskyddslagen (2004:168) och lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Regeringen föreslår även att vissa bestämmelser i smittskyddslagen moderniseras. Regeringen har inte inhämtat Lagrådets yttrande över lagändringarna eftersom dessa enligt regeringen författningstekniskt och även i övrigt är av ett sådant slag att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. De föreslagna lagändringarna ska träda i kraft . Regeringen gör vidare bedömningen att bör överta uppgift att samordna, följa och utveckla smittskyddet på nationell nivå samt att samordna och övervaka planläggningen av smittskyddets beredskap. Myndigheten bör även få ett samlat ansvar för normering enligt smittskyddslagen och lagen om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Förslaget innebär att det statliga myndighetsansvaret för uppgifter som följer av smittskyddslagen samlas hos . Myndigheten tar således över nuvarande uppgifter enligt smittskyddslagen. Regeringen har för avsikt att göra motsvarande ändringar i smittskyddsförordningen och vissa andra berörda förordningar. Detta innebär att kommer att få bemyndigande att meddela föreskrifter och ansvara för vissa förvaltningsuppgifter inom smitt-skyddsområdet. kommer även att ansvara för planering och uppföljning av smittskyddets beredskap och för uppgifter som finns i EU-rättsakter rörande samarbete inom området hälsohot. Som en konsekvens av denna förändring finner regeringen skäl att göra motsvarande ändring i lagen om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Denna lag syftar till att skydda mot internationella hot mot människors hälsa, dvs. risk för att smittämnen eller andra ämnen som utgör eller kan utgöra ett allvarligt hot mot människors hälsa förs in i landet eller sprids till andra länder. Förslaget i denna del innebär att blir nationell kontaktpunkt enligt det internationella hälsoreglementet. Myndigheten ansvarar för att ta emot och vidarebefordra information om misstänkta internationella hot mot människors hälsa, gentemot såväl berörda myndigheter och kommuner och landsting som WHO. Vidare får ansvar för vissa förvaltningsuppgifter enligt lagen. Regeringen har för avsikt att göra motsvarande ändring i förordningen om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Detta medför bl.a. att får bemyndigande att meddela föreskrifter på området. Regeringen gör bedömningen att syftet med och kraven gällande den statliga kunskapsstyrningen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst behöver förtydligas och regleras i en särskild förordning. Det behöver tydliggöras att syftet med kunskapsstyrningen är att den ska utgöra ett stöd för huvudmännen i arbetet med att ge patienter och brukare en god vård och insatser av god kvalitet. Myndigheternas arbete med kunskapsstyrningen ska enligt regeringen bli behovsanpassat, effektivt och samordnat samt innebära att patienternas, brukarnas och de anhörigas erfarenheter och kunskaper tas till vara. Innehållet i den statliga kunskapsstyrningen ska svara mot de olika professionernas krav på adekvata kunskapsstöd inför beslut om behandling och insatser. Regeringen gör vidare bedömningen att kunskapsstyrningens innehåll behöver breddas och att myndigheternas arbete med kunskapsstyrning måste förändras. Enligt regeringen bör ett kunskapsstyrningsråd och en huvudmannagrupp inrättas. Det bör även ställas tydligare krav på att de myndigheter som ingår i ska samverka kring föreskriftsfrågor. uppdrag bör enligt regeringen renodlas och vidareutvecklas så att myndigheten får en tydlig roll som ett nav för den statliga kunskapsstyrningen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst som myndighetens stabsliknande roll betonas. Vidare bör uppdraget för breddas till att även omfatta område. Myndigheten bör byta namn till social utvärdering. Slutligen bör Myndigheten för vårdanalys uppdrag utvidgas till att omfatta hela område och den verksamhet som bedrivs med stöd av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Myndigheten bör byta namn till Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för utgifter för suicidprevention. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som uppstått med anledning av avvecklingen av och . Insatser för vaccinberedskap (2:2) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017. Anslaget får användas för utgifter för insatser för vaccinberedskap för att stärka förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. Bidrag till WHO (2:3) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:3 Bidrag till WHO. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till (). Anslaget får även användas för andel av utgiften för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar (2:4) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids. Anslaget får användas för utgifter för insatser på nationell nivå och övergripande samordning och uppföljning. Myndigheten för delaktighet (3:1) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:1 Myndigheten för delaktighet. Anslaget får användas för Myndigheten för delaktighets (MFD) förvaltningsutgifter. Myndigheten för delaktighet ska vara expertmyndighet inom det funktionshinderspolitiska området i frågor som rör tillgänglighet, levnadsvillkor, välfärdsteknologi och miljö. Arbetet ska bedrivas utifrån ett rättighets-, mångfalds-, jämställdhets- och medborgarperspektiv. Regeringens förslag innebär att anslaget ökas med . Bidrag till handikapporganisationer (3:2) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:2 Bidrag till handikapporganisationer. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till funktionshindersorganisationer för att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. Politik för sociala tjänster Personligt ombud (4:1) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:1 Personligt ombud. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning. Anslaget får även användas för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet (4:2) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet. Anslaget får användas för utgifter för • rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade • statsbidrag till tolktjänst • bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation • bidrag till ett nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor • verksamhet samt avveckling av verksamhet vid • verksamhet med service- och signalhundar • insatser för attitydförändring på arbetsmarknaden • insatser för familjer med barn med omfattande funktionsnedsättning • granskning av hur lever upp till konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning • kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom funktionshindersområdet • statistikutveckling inom funktionshindersområdet • () för anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade och därmed sammanhängande åtgärder • statsbidrag för viss verksamhet på funktionshindersområdet. Bilstöd till personer med funktionsnedsättning (4:3) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning. Anslaget får användas för att finansiera utgifter för bilstöd till personer med funktionsnedsättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Kostnader för statlig assistansersättning (4:4) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning. Anslaget får användas för utgifter för statlig assistansersättning till personer med funktionsnedsättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken (4:5) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018. Medlen ska användas för att besluta om bidrag till forskning om äldre som ska utlysas av ett eller flera forskningsråd, t.ex. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och (), samt om investeringsstöd till nybyggnad av och ombyggnad till särskilt boende och trygghetsboende för äldre. Anslaget får användas för utgifter för att • genom riktade insatser ge bättre förutsättningar för en ökad bemanning och kvalitet i omsorgen • öka kunskapen och kompetensen inom äldreområdet • främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom äldreområdet • öka antalet platser i särskilt boende samt stimulera fram nya boendeformer för ett tryggt boende för äldre • stödja och utveckla anhörigas och närståendes insatser • fördela statsbidrag till pensionärsorganisationer • fördela statsbidrag till organisationer som vårdar och hjälper närstående. I budgeten beslutade om ett införande av en fritidspeng för barn i familjer med försörjningsstöd. En konsekvens av detta beslut är att detta anslag minskas med jämfört med . Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med motsvarande belopp. –2015 finansieras delar av verksamheten vid från detta anslag. minskas finansieringsnivån något jämfört med och därför ökas detta anslag med . Anslaget 4:9 minskas med motsvarande belopp. I syfte att stärka äldreomsorgens förutsättningar kommer regeringen att prioritera bemanning. Regeringen avsätter därför 2015–2018 för en satsning på stärkt bemanning. Målet är ökad trygghet och kvalitet för den enskilde. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:6 (Sis). Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringen att besluta om disposition och ekonomiskt mål för avgifter som tas ut med stöd av 6 kap. 3 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453). En stor del av Sis verksamhet finansieras med avgifter på insatser där efterfrågan kan variera. Regeringen har låtit Statskontoret och utreda Sis finansieringsmodell (dnr S2009/9138/FST, S2010/9059/FST). Regeringen avser att utveckla finansieringsmodellen för Sis i syfte att stärka myndighetens förutsättningar att långsiktigt och effektivt styra verksamheten. Anslaget får användas för Sis förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Sis uppgift att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom myndighetens verksamhets-område. Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. (4:7) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete. Anslaget får användas för utgifter för att stimulera utvecklingen av socialt arbete genom • evidensbaserad praktik i • medel för insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor • snabbare utveckling av öppna jämförelser och brukarinflytande • satsning för att motverka hemlöshet • stärkta förutsättningar för och uppföljning av den sociala barn- och ungdomsvården samt andra särskilda tillfälliga åtgärder i samma syfte • insatser för att förstärka missbrukarvården • kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom området • bidrag för att utveckla samverkan med idéburna organisationer • bidrag till statistiska undersökningar • fördelning av statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området • programmet för fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt 2014–2020 samt för statlig medfinansiering av programmet. I budgeten beslutade om ett införande av en fritidspeng för familjer med barn med försörjningsstöd. Förstärkningen finansieras delvis från anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken som därmed minskas med . Regeringen föreslår dock i denna proposition att fritidspengen avskaffas och att resurserna som avsatts för detta ändamål i stället förs till det generella statsbidraget till kommunerna. Detta anslag föreslås därför minska med och anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 ökas med motsvarande belopp. Regeringen bedömer att det, med utgångspunkt i planerade insatser som finansieras via anslaget, även finns ett utrymme att minska anslaget med . Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården (4:8) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården. Anslaget får användas för att finansiera utgifter för ersättning enligt lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall. Anslaget får även användas för utgifter för resor, ersättning till vittnen för förlorad inkomst samt utgifter för psykologiskt stöd i anslutning till prövning av sökandes rätt till ersättning. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:9 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (4:10) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:10 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. Anslaget får även användas för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. Regeringen konstaterar att myndigheten har rapporterat ett behov av ökat fokus på stödet till föräldrar inför och efter en adoption. Vidare har rapporterat om brister i kommunernas kontroll och ansvar för innehållet i föräldrautbildningarna inför internationell adoption och kompetensen hos utbildarna. Både och framhåller behovet av ökad samverkan mellan kommuner. Regeringen bedömer att det finns skäl att överväga insatser på området i syfte att öka kommunernas kompetens och förutsättningar för samverkan. Förslag till avskaffande av fritidspeng Regeringen föreslår att bestämmelserna om fritidspeng i 4 a kap. socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska upphöra att gälla. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Äldre föreskrifter bör dock fortfarande gälla för sådana ansökningar om fritidspeng som har prövats före ikraftträdandet. Detsamma bör gälla mål och ärenden om sådan ersättning till dess att målet eller ärendet har vunnit laga kraft. En övergångsbestämmelse bör därför införas med denna innebörd. Enligt regeringen är det vidare rimligt att ansökningar som kommit in till socialnämnden men inte prövats vid tiden för ikraftträdandet handläggs som ansökningar om bistånd. För att tydliggöra detta bör en övergångsbestämmelse införas med denna innebörd. Något yttrande från Lagrådet har inte inhämtats eftersom lagförslaget författningstekniskt och även i övrigt är av ett sådant slag att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. I 4 a kap. SoL finns det bestämmelser om ersättning för barns kostnader för fritidsaktiviteter. Bestämmelserna innebär i huvudsak att hushåll med barn i årskurs 4–9 har rätt till ersättning för fritidsaktiviteter (fritidspeng) om hushållet vid ansökan har försörjningsstöd och har haft försörjningsstöd den senaste tolvmånadersperioden. Barnets fritidsaktiviteter ska vara regelbundna och ledarledda samt främja ett aktivt deltagande i samhällets gemenskap. I 2 kap. socialtjänstförordningen (2001:937) anges bl.a. att fritidspengen uppgår till högst per barn och tolvmånadersperiod. Regeringen anser att det är viktigt att det stöd som ges bygger på den svenska modellen med generell social välfärd och inte är ett riktat stöd som riskerar att vara utpekande. Enligt regeringen är den utformning som fritidspengen har inte förenlig med intentioner om den enskildes ansvar, självbestämmande och integritet. Riksnormen i försörjningsstödet är däremot utformad så att den enskilde själv ges möjlighet att bestämma hur stödet ska disponeras. Stödet bör därför utformas så att barnet själv kan välja hur han eller hon ska spendera sin fritid. Barnet ska inte begränsas av snäva kriterier som t.ex. att fritidsaktiviteten ska vara regelbunden och ledarledd. Regeringen avser därför att använda de medel som avsatts för fritidspengen till att höja barndelen i riksnormen för barn i åldrarna 7–. Därmed ges flickor och pojkar i de mest ekonomiskt utsatta familjerna bättre möjligheter att välja sina fritidsaktiviteter. Det är enligt regeringens mening viktigt att barnperspektivet tillämpas vid utredningar om ekonomiskt bistånd. I allmänna råd (SOSFS 2013:1) ges exempel på hur detta kan ske, t.ex. genom att socialnämnden beräknar kostnaderna enligt riksnormen till en högre nivå om det är en förutsättning för att barn ska kunna delta i fritidsaktiviteter. Utöver rätten till försörjningsstöd finns även en rätt till bistånd till livsföring i övrigt vilket inne-bär att socialnämnden kan ge bistånd till skäliga kostnader för rekreation, om det finns särskilda skäl. Om det finns barn i hushållet bör socialnämnden göra en särskild bedömning av barnets behov. får även ge bistånd utöver det som följer av 4 kap. 1 § SoL om det finns skäl för detta (4 kap. 2 §). Enligt 9 kap. 2 § SoL har socialnämnden rätt att återkräva ekonomisk hjälp som lämnats i annat fall än som avses i 4 kap. 1 §. Härmed föreligger en möjlighet för den enskilde att ansöka om bistånd för att kunna betala en aktivitet i förskott. Enligt regeringen är det angeläget att lagändringarna träder i kraft . Regeringen bedömer att upphävandet av bestämmelserna i socialtjänstlagen om fritidspeng kommer att medföra följdändringar i socialtjänstförordningen. Förordningsändringar som rör riksnormen i försörjningsstödet, och som innebär en förstärkning av det ekonomiska biståndet, bör träda i kraft med de föreslagna lagändringarna i socialtjänstlagen. Enligt regeringen innebär förslaget till lagändring sammantaget inte några ekonomiska konsekvenser för kommunerna och innebär även att ett åliggande för kommunerna tas bort, vilket främjar det kommunala självstyret. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 5:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i (5:2) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i . Anslaget får användas för utgifter för att förverkliga barnets rättigheter i med utgångspunkt i . Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 6:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel (6:2) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel. Anslaget får användas för utgifter för särskilda åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till . Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning (7:1) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning. Anslaget får användas för för hälsa, arbetsliv och välfärds (Forte) förvaltningsutgifter. för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning (7:2) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019.