bet · H201UbU2 · 2014-12-17 00:00:00 — Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms öka med 2015 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca –, jämfört med ca –. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. I flerpartimotionen 2014/15:2574 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 10 föreslås att satsningen på den högre bidragsnivån inom studiemedlet för arbetslösa ungdomar mellan även ska omfatta nyanlända invandrare som slutfört sin etableringsplan. I flerpartimotion 2014/15:2840 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . I yrkande 3 föreslås en förlängning av möjligheten för unga att få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för att fler ungdomar ska slutföra sin utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. I kommittémotion 2014/15:2954 av m.fl. (SD) yrkande 1 i denna del föreslås en höjning av anslaget med . Enligt motionären behövs en höjning av anslaget till följd av att kostnaderna ökar då 10 000 nya platser föreslås inom den kommunala vuxenutbildningen och . Utskottets ställningstagande[3] Anslaget 1:2 Studiemedel minskar med jämfört med regeringens förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla studiemedelssystemets centrala roll i det livslånga lärandet. I det kunskapssamhälle som vi lever i blir det livslånga lärandet en nödvändighet för alla människor. Alla måste vara öppna för att skaffa sig nya kunskaper hela livet. Det måste därför finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har, utöver de i ett internationellt perspektiv generösa nivåerna, flera inslag som främjar det livslånga lärandet, t.ex. tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat och möjligheten för dem som är eller äldre att studera på grundskole- och gymnasienivå med studiemedel med den högre bidragsnivån (av totalbeloppet). Utskottet vill vidare när det gäller den högre utbildningen betona att aldrig har haft en så välutbildad befolkning som . Över en tredjedel av befolkningen i åldern 19–har en eftergymnasial utbildning. Alliansregeringen utökade under sina år vid makten antalet nybörjarplatser på högskolan och satsade på bristutbildningar och kvalitet i högskoleutbildningarna. vill allianspartierna utöka antalet platser på olika högskoleutbildningar med drygt 4 000 platser, vilket innebär att mindre avsätts inom anslaget 2015 jämfört med regeringens förslag. Vidare behöver anslaget ökas med 2015 jämfört med regeringens förslag på grund av att fler utbildningsplatser föreslås på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434). Allianspartierna gör även en behovsanpassning av yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Den tillfälliga yrkesvuxsatsningen upphör . Då det fortfarande bedöms att det finns ett utbildningsbehov bland de arbetslösa görs en satsning på behovsanpassning av yrkesvux. Medel som avsätts till vuxenutbildning (komvux) och yrkesvux minskas med 2015 jämfört med den höjning som regeringen föreslår. Utskottet står bakom allianspartiernas förslag och prioriteringar i fråga om fler utbildningsplatser och det ökade behov av studiemedel det leder till och ser inga skäl att ställa sig bakom de satsningar som regeringen eller föreslår. Utskottet delar vidare allianspartiernas uppfattning att den högre bidragsnivån inom studiemedlen även i fortsättningen under vissa förutsättningar bör kunna lämnas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på dessa nivåer. Utskottet noterar att även regeringen vill se en förlängning av satsningen för arbetslösa ungdomar. Det är dock inte längre aktuellt att se satsningen som ett led i införandet av utbildningskontrakt för unga arbetslösa som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Satsningen ska även omfatta nyanlända invandrare i åldern 20–. Förändringarna innebär att mindre än vad regeringen föreslår avsätts 2015 för att finansiera den högre bidragsnivån för vissa grupper. Inom anslaget ska avsättas 2015 då möjligheten att lämna den högre bidragsnivån inom studiemedlen till arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska fortgå och då en förlängning av folkhögskolesatsningen innebär att ett ökat behov av medel uppstår. aspirantutbildning tillförs enligt förslaget 24 platser, vilket innebär att avsätts för dessa platser . Det är inte längre aktuellt att avsätta medel för fler utbildningsplatser inom och fler utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs. Det är heller inte aktuellt med minskade medel för att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att studera kortare kurser inom vuxenutbildning (komvux), universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka motionerna 2014/15:2574 (M, C, FP, KD) yrkande 10, 2014/15:2840 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 3 från allianspartierna och att tillstyrka propositionens förslag i de delar de överensstämmer med motionsförslagen samt att avstyrka propositionens övriga anslagsförslag och motion 2014/15:2954 (SD) yrkande 1 i denna del (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. 1:3 Avsättning för kreditförluster Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster för . Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Regeringen beräknar och föreslår förändringar på anslagsnivån enligt följande: Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att totalbeloppet inom studiemedlen ska höjas med per studiemånad, vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen föreslår vidare ökade medel för fler utbildningsplatser inom bl.a. lärar- och förskollärarutbildningar, inom kompletterande pedagogisk utbildning samt inom vissa hälso- och sjukvårdsutbildningar, vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Med anledning av att ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser på kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning eller annan avslutad utländsk eftergymnasial utbildning som motsvarar en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) föreslår regeringen att anslaget ökas med 2015. Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser inom , vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen föreslår vidare medel för fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) och vuxenutbildning (komvux), vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Ökade medel föreslås för fler utbildningsplatser inom folkhögskolans allmänna kurs. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen under vissa förutsättningar bör kunna lämnas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på dessa nivåer. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer vidare att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till studerande inom kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen gör även bedömningen att det ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att under vissa förutsättningar studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen föreslår att anslaget minskar med 2015. Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2016, 2017 och 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna på anslaget är främst prisbasbeloppet men även i viss mån nivån på upplåningsräntan i . Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel och av förändringar i förlustavskrivningar på lån som tagits . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen vara i princip oförändrad 2015. I flerpartimotion 2014/15:2840 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med bl.a. med hänvisning till avskaffad åldersavskrivning av studielån. I yrkande 5 föreslås en höjning av studiemedlets lånedel med per studiemånad. Utskottets ställningstagande[4] Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster minskar med jämfört med regeringens förslag. Utskottet vill inledningsvis framhålla att studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och att det bör förbli det. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet allianspartiernas förslag att studiemedelsbeloppet ska höjas fr.o.m. , i syfte att förbättra de studerandes möjligheter att fokusera på sina studier, och därmed även skapa förutsättningar för att öka genomströmningen i utbildningarna. Utskottet ställer sig bakom förslaget om en höjning av studiemedlets lånedel, men ändrar höjningen till per studiemånad av administrativa skäl. Ändringen har ingen anslagspåverkan. Förslaget innebär således att lånedelen höjs med per studiemånad, så att studiemedlens totalbelopp blir per studiemånad . Studiemedlet kommer därmed med bred marginal ha den högsta köpkraften sedan det infördes. När det gäller nivån på studiemedlet vill utskottet påminna om att ställt sig bakom höjningar av studiemedelsbeloppen och 2011 (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Till detta ska läggas de senaste årens stora höjningar av fribeloppet, dvs. den inkomst en studerande får ha under ett kalenderhalvår utan att studiemedlet minskas, som också ställt sig bakom (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och prop. 2013/14:1 utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Fribeloppshöjningarna har ytterligare förbättrat studenternas ekonomiska situation. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen föreslagit samma nivåhöjning av studiemedlet som allianspartierna. Höjningen av totalbeloppet inom studiemedlen innebär att inom anslaget avsätts mindre jämfört med regeringens förslag på grund av huvudsakligen en avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel men även att ett färre antal utbildningsplatser föreslås i förhållande till regeringens förslag. Ett minskat antal utbildningsplatser inom vissa högskoleutbildningar innebär att mindre avsätts 2015 inom anslaget jämfört med regeringens förslag. Ytterligare avsätts 2015 inom anslaget jämfört med regeringens förslag på grund av fler utbildningsplatser inom vissa kompletterande utbildningar. Allianspartierna gör även en behovsanpassning av yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux). Medel till vuxenutbildning (komvux) och yrkesvux inom anslaget minskar därför med jämfört med regeringens föreslagna höjning. Utskottet ställer sig bakom förslagen om avskaffad åldersavskrivning för studielån och återkrav av studiemedel. Förslagen innebär att åldersavskrivningen av studielån, som sker vid utgången av det år då låntagaren fyller , avskaffas. Även motsvarande åldersavskrivning i fråga om återkrav av studiemedel (studiebidrag och studielån) tas bort enligt förslaget. Studielån ska dock fortsatt skrivas av om det finns synnerliga skäl för det eller om låntagaren avlider. Återkrav ska fortsatt skrivas av vid dödsfall. Förslagen innebär att minskade medel behöver avsättas till kreditreserven och att anslaget kan minskas med 2015. Utskottet har under beredningen av ärendet fått information från () om att förslaget kan vara underfinansierat om det inte träder i kraft . Utskottet utgår från att regeringen följer frågan och förutsätter att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om avskaffad åldersavskrivning. Ytterligare ska avsättas 2015 inom anslaget på grund av möjligheten att lämna den högre bidragsnivån inom studiemedlen till arbetslösa ungdomar i åldern 20–ska fortgå och då en förlängning av folkhögskolesatsningen görs. Inom anslaget ska avsättas 2015 för att i vissa fall lämna den högre bidragsnivån inom studiemedlen till nyanlända invandrare i åldern 20–. aspirantutbildning föreslås tillföras 24 platser, vilket innebär att ytterligare 2015 ska avsättas inom anslaget. Det är inte längre aktuellt att avsätta medel för fler utbildningsplatser inom och fler utbildningsplatser på folkhögskolans allmänna kurs. Det är heller inte aktuellt med minskade medel för att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka motionerna 2014/15:2840 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 5 från allianspartierna och att tillstyrka propositionens förslag i de delar de överensstämmer med motionsförslagen samt att avstyrka propositionen övriga anslagsförslag (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor för . Anslaget får användas för statens utgifter när det gäller nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån som upplånats efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Regeringen beräknar och föreslår förändringar på anslagsnivån enligt följande: Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att totalbeloppet inom studiemedlen ska höjas med per studiemånad, vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen föreslår ökade medel för fler utbildningsplatser inom , vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen föreslår medel för utbildningsplatser inom yrkesvux och komvux. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Ökade medel föreslås vidare för fler utbildningsplatser inom folkhögskolans allmänna kurs, vilket innebär att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och med 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på dessa nivåer. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna lämnas till studerande inom kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2016, 2017 och 2018. Regeringen gör bedömningen att det ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att under vissa förutsättningar studera kortare kurser inom komvux, universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2015. Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2016, 2017 och med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkningen av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel. Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2015. I flerpartimotion 2014/15:2840 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Utskottets ställningstagande[6] Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor minskar med jämfört med regeringens förslag. Anslaget ska tillföras 2015 på grund av bl.a. folkhögskolesatsningen. Det är inte längre aktuellt att avsätta medel för fler utbildningsplatser inom , fler utbildningsplatser inom yrkesvux och komvux, att lämna den högre bidragsnivån inom studiemedlen till arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. Det är heller inte aktuellt med minskade medel för att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt för deltagare i sysselsättningsfasen att studera kortare kurser inom vuxenutbildning (komvux), universitet och högskola samt inom med bibehållet aktivitetsstöd. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka motion 2014/15:2840 (M, C, FP, KD) yrkande 1 i denna del från allianspartierna och att tillstyrka propositionens förslag i de delar de överensstämmer med motionsförslagen samt att avstyrka propositionens övriga anslagsförslag (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får vidare användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen som avviker från regeringens förslag om anslagsnivå (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för . Anslaget får användas för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. Anslaget får även användas för utgifter för räntor och amortering av lån för att utveckla en talboksproduktion baserad på inläsning genom s.k. talsyntes till den del dessa utgifter inte har finansierats med de medel som för tilldelats det under utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen som avviker från regeringens förslag om anslagsnivå (jfr utskottets förslag om anslag och bemyndiganden s. 9). Utskottets förslag till anslag finns i betänkandets bilaga 3. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 för . Jämfört med 2014 ökar anslagsbeloppet med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Centrala förvaltningsutgifter. Regeringen beräknar och föreslår förändringar på anslagsnivån enligt följande: Regeringen gör bedömningen att vissa studiestödsavgifter bör höjas (expeditionsavgiften för debitering av årsbelopp och avgiften vid påminnelse om förfallna årsbelopp). Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2015. Beloppet är detsamma som den förväntade ökade avgiftsinkomsten. För att bidra till att finansiera prioriterade satsningar föreslår regeringen att anslaget minskas med 2015. En omfördelning görs från CSN:s förvaltningskostnader för finansiering av gemensam e-förvaltning –2018. Alla myndigheter med över 500 årsarbetare, exklusive universitet och högskolor m.fl., samt ett antal utpekade myndigheter med färre än 500 årsarbetare ingår. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2015. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Det ekonomiska målet för den avgiftsfinansierade verksamheten är att avgiftsintäkterna ska bidra till verksamhetens finansiering. CSN bör undantas från bestämmelsen i 15 § anslagsförordningen (2011:223) om att inkomster som en myndighet får disponera och som till en obestämd del ska täcka utgifterna i en viss verksamhet ska redovisas mot anslag på samma grund som utgifterna. I stället ska inbetalade avgifter redovisas mot anslaget. Avgifterna avser expeditionsavgifter, påminnelseavgifter, uppläggningsavgifter och övriga administrativa avgifter. föreslår regeringen, som framgått ovan, att ska anslås till anslaget 1:8 . Regeringen förväntar att de totala kostnaderna för CSN:s offentligrättsliga verksamhet 2015 uppgår till . förväntas de avgiftsintäkter som får disponeras av CSN uppgå till , vilket motsvarar av de beräknade kostnaderna. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 206 . Regeringen anger som skäl för förslaget att den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca 198 vid utgången av 2014.