bet · H201AU1 · 2014-12-16 00:00:00 — Utöver det har vi breda satsningar överlag på hur man ska få mer tillväxt och fler jobb. Vi har bland annat fler undantagsregler inom LAS som öppnar för större rörlighet på arbetsmarknaden så att såväl ungdomar som personer med utländsk bakgrund får lättare att ta sig in på arbetsmarknaden. Det finns alltså en bred flora av satsningar för att lätta upp på arbetsmarknaden och öka antalet jobb. Vi satsar också på reglerad arbetskraftsinvandring. Då kommer personer i arbete direkt och där det också finns behov av det. Det finns många åtgärder, och de finns i vårt förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet säger ändå att det bygger på att vi inte blir fler. Men vi har en åldrande befolkning. Den finns redan här. De som kommer till vårt land är i genomsnitt , alltså i arbetsför ålder, och kommer att bidra. Som jag sa i mitt anförande kommer de att bli sjuksköterskor, läkare och ingenjörer. De kommer att se till att vår välfärd fungerar. Men hur ska vi trygga välfärden med SD:s politik? Jag tycker inte att jag fick svar på den frågan. Hur ska vi enligt ta hand om varandra när vi blir gamla? Jag tror att det blev ett missförstånd här. Jag sa inte att det bygger på att vi inte blir fler. Däremot sa jag att det inte ska bygga på att vi blir fler. Det är viss skillnad däremellan. Ja, vi lever allt längre. Vi blir också allt friskare, och vi gör tekniska framsteg. Generellt i det här landet har vi inte arbetskraftsbehov. Men vi har en stor missmatchning på arbetsmarknaden. Det tror jag att alla här i kammaren är väl medvetna om. Jag sa tidigare att det som vi ska satsa på är bättre matchning på arbetsmarknaden, bättre åtgärder för fler jobb, för att få till möjligheter att komma in på arbetsmarknaden, oavsett om du är född i landet eller utanför landet eller om du är ung eller gammal. Det är den sortens satsningar som behövs i vårt land. Det ska inte bygga på att vi tar in arbetskraft utifrån. Det är det jag menar med att vi bör eftersträva balans inom landet. Att den organiserade partipolitiska främlingsfientligheten vinner mark är mycket oroväckande. är det inte förvånande. har haft tvåsiffriga opinionssiffror , och rasistskandaler avskräcker inte personer som har låg tillit till medier och riksdag. Många personer röstar dessutom inte på trots att de är främlingsfientliga utan på grund av det. ska vi inte lura oss att tro att de intoleranta åsikterna ökar generellt i samhället. Det är faktiskt precis tvärtom. har svenska folkets åsikter blivit mer toleranta. Vi är mer positiva till flyktingmottagning och mångfald. Detta är en långsiktig trend som visar att vi är på väg mot ett mer öppet och tolerant . radikaliseras ytterkanterna vilket gör att SD växer. Det politiska samtalet har dock blivit mer humant. Åsikter som tidigare rymdes inom etablerade partier gör helt enkelt inte det längre. Det är i grunden en positiv utveckling. De åsikterna samlas i stället i ett extremistparti som har hat mot minoriteter och migranter som bärande politisk drivkraft. är det viktigt att ta fler steg åt ett humant håll, att få fler att känna framtidstro och ännu tydligare stå upp för medmänsklighet. Vi måste arbeta hårt för att också de resterande ska följa efter. Många är oroade för hur det ska gå med arbetslösheten, välfärden och tryggheten. Vi måste ta itu med de reella samhällsproblem som människor är oroade över men felaktigt skyller på invandring. Vi måste bidra med våra egna lösningar. Vi måste se till att det som präglar politiken de kommande fyra åren är öppenhet, framtidstro och solidaritet. Vi bör se integrationspolitik och etableringspolitik som en investering snarare än en kostnad. Inte sänker vi ambitionerna och ger skolan mindre resurser om vi märker att skolresultaten sjunker. Då investerar vi i utbildning och ger lärare och elever bättre förutsättningar att nå målen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet På samma sätt bör vi tänka på integration som en investering . Vi bör investera i en bra start för dem som kommer hit. Det är en investering i dessa personer och i bygget av vårt gemensamma framtida samhälle. När migration och migranter beskrivs som kostnader och hot har vi redan förlorat. Det absolut sämsta sättet att möta främlingsfientlighet och inskränkthet på är att ställa upp på en främlingsfientlig verklighetsbeskrivning. Det är nämligen endast om personer flyttar till från andra länder som deras etablering i samhället uteslutande beskrivs som en kostnad. Men alla människor är kostnader och intäkter i olika delar av livet. Alla som föds i kommer också att behöva lära sig svenska, skaffa sig en utbildning och etablera sig på arbetsmarknaden. Även detta är en kostnad - en helt normal kostnad för ett samhälle eftersom det leder till att de sedan bidrar med arbete, konsumtion och företagande. Det skiljer sig inte från människor på flykt som kommer hit. De undersökningar som gjorts av hur det gått för dem som kom till från visar att det gått relativt bra, särskilt för de unga. Av dem som var barn när de flydde läser fler vidare på universitet än inrikes födda, och i gruppen som är är i sysselsättning. Och bland de barn till Balkanflyktingar som fötts i finns inga märkbara skillnader alls. Långsiktigt gagnar öppenheten vårt land. Inställningen till potentiella flyktingar tycks påverka inställningen till människor i landet. Forskaren har visat hur medierapportering om flyktinginvandring förefaller ha påverkat mediekonsumenters inställning till invandrare. Detta är också helt logiskt; om ett hotperspektiv framställer potentiella flyktingar som hotande, varför skulle flyktingar redan boende i då inte också vara farliga? Därför är migration och integration intimt förknippade med varandra. Det som förenar oss i är byggandet av vår gemensamma framtid snarare än en gemensam historia, etnicitet eller religion. vill skapa ett mänskligt, välkomnande där alla kan delta på sina egna villkor. Vår gemensamma framtid är det som förenar oss. Den gemensamma grund på vilken vi bygger vårt samhälle baseras på en gemensam framtid, på samma sätt som den nationella gemenskapen i handlar om att ställa sig bakom the American dream, oavsett vad man tycker om den, snarare än om en gemensam hudfärg, etnicitet eller religion. Det är viktigt med tidiga insatser och en möjlighet för nyanlända att snabbt påbörja etableringen i samhället. Vi välkomnar därför att svenska för invandrare från erbjuds till nyanlända invandrare redan i anläggningsboenden. Vi vill göra en fortsatt satsning på detta under 2015-2017 eftersom satsningen främjar integrationen. Det är oerhört viktigt att de som fått uppehållstillstånd inte tvingas vänta kvar i anläggningsboenden för att få en kommunplats. Alla kommuner behöver ta ansvar för flyktingmottagandet. Därför vill vi se över myndighetsorganisationen vid mottagande av nyanlända och den statliga ersättningen för kommunernas boendekostnader vid mottagandet av ensamkommande barn. Även åtgärder som att ska kunna bygga bostäder i statlig regi är viktiga att gå vidare med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen är en feministisk regering. Vår uppfattning är att jämställdhetsarbetet har utvecklats för långsamt, och vi vill påskynda utvecklingen för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Världsekonomiskt forum genomförde sin studie Global Gender Gap. Då rankades som det mest jämställda landet. har dock hamnat på en fjärde plats och de övriga nordiska länderna har rankats högre än . För att komma till rätta med bristerna i jämställdheten mellan kvinnor och män krävs långsiktiga åtgärder. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet har kvinnor och män olika möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och i näringslivet, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet och att kunna kombinera arbete och familjeliv. Löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och uttaget av föräldrapenningen samt underrepresentationen av kvinnor i ledande befattningar är till stor del ett uttryck för att kvinnors och mäns verkligheter i arbetslivet fortfarande skiljer sig åt. Könsmaktsordningen är oerhört tydlig. En av de absolut värsta effekterna av det ojämställda samhälle som vi lever i är våld och hot mot kvinnor i nära relationer. För att fler ska kunna få hjälp i hotande situationer avsätter vi betydligt mer resurser till kvinnojourer. Vi har föreslagit att avsätta ytterligare för att stärka de ideella kvinnojourernas arbete. Denna satsning skulle bidra till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för kvinnojourerna. Detta är ett exempel på vilka problem det skapar i verksamheterna nu när det är allianspartiernas budget som har gått igenom. Med detta vill jag säga att jag stöder vårt särskilda yttrande. talar inledningsvis i sitt anförande framför allt om integration och vikten av integrationsåtgärder. Hon jämför med skolan och säger att man bör investera mer när man märker att det finns problem. Det stämmer förvisso, men vi borde inte göra fler satsningar på något som inte fungerar och kanske till med är kontraproduktivt. Vi i ligger i topp när det gäller integrationsåtgärder. Trots detta ser vi ständigt ökade klyftor. i sitt anförande nämnde dels situationen för dem som tidigare kom hit från , dels hur det ser ut i där man bygger den gemensamma identiteten på en framtid. Men jag blir lite fundersam. är inte samma som det var när människor kom hit från . Vi hade en hög grad av gemenskap i landet, och det fanns inte 156 eller 200 - vad vi nu är uppe i - utanförskapsområden. Jämfört med är detta land ett land som har funnits . Det är folk som har byggt traditioner och seder som man kanske inte vill lämna ifrån sig hur lätt som helst och känna att man blir trampad på för att man ska anpassa sig efter något annat. För mig är det självklart att vi bör bygga vidare på svenskheten, inte bara på det som väntar utan också på det som har varit och visa respekt för dem som lever här och har traditioner och sedvänjor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Min fråga är helt enkelt: Menar att det verkligen är relevant och applicerbart att jämföra den situation som var i när personer från flydde hit med situationen i som har en helt annan historia än ? Det finns många olika saker som vi bör göra för att ytterligare investera i etableringen i samhället. satsade man på saker som absolut inte har varit tillräckligt effektiva. En av dessa saker är systemet med etableringslotsar som har fått stark kritik, senast från där man konstaterade att när människor kommer som nya till ett samhälle är valfrihet kanske ett av de mindre välfungerande systemen, att man - trots att man inte har så mycket information om samhället - ska kunna välja vilken etableringslots som skulle kunna guida en in i samhället. Det systemet vill vi se över. Vi tycker att det är någonting som borde avskaffas. Det finns många saker som man kan göra för att integrationen ska fungera bättre. Det är otroligt viktigt med snabba insatser, så att man inte blir kvar i anläggningsboende och blir passiviserad. Man bör snabbt kunna lära sig språket, kunna bosätta sig i en kommun och kunna påverka etableringsprocessen med utbildning eller validering. Sedan måste man såklart kunna få hit sin familj. Anhöriginvandring och möjlighet att återförenas med nära och kära är otroligt viktigt för integrationsprocessen. Vi vet att personer som är ständigt oroade över om deras familjer är vid liv eller är döda har väldigt svårt att komma in i samhället, lära sig språket, hitta ett arbete och så vidare. Jag tycker att det är helt självklart att vi ska bygga vidare på tanken att det som förenar oss är vår gemensamma framtid, inte gemensam historia, religion eller etnicitet. Jag kan utveckla det i min nästa replik. Det låter lovade att det ska utvecklas i nästa replik, för jag fick inte svar på min fråga. Däremot fick jag höra mycket som vi är överens om. Vi vill också se över och avskaffa systemet med etableringslotsar eftersom det inte har fungerat. Även vi anser att man ska satsa på tidigt kunnande av språket och lära känna samhället som man lever i. Det är därför vi gör samhällsorienteringen obligatorisk och utvidgad, för att den ska nå samtliga som anländer till . Min fråga kvarstår. Är situationen i 2014 - med otaliga utanförskapsområden, med bred segregation, med klyftor på individnivå och i samhället generellt - jämförbar med den situation som rådde när vi tog emot flyktingströmmar från eller med den situation som råder i ? Jag tog upp hur det gått för dem som kom från som ett exempel på att man märker väldigt små skillnader mellan dem som kommer hit och befolkningen i övrigt - även om det finns vissa svårigheter i början med etableringen. De som kom från är ett exempel på det. Så är det historiskt med alla grupper som kommit som nya till ett samhälle när de tvingats på flykt någonstans ifrån. Det tar lite tid, men kommer man in i samhället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Visst är situationen lite annorlunda i . är vi starkt rustade för att kunna ta emot människor på flykt. Något som är väldigt likt situationen , men som inte nämnde, är vad människor flyr från. flydde människor från krig, massakrer, folkmord, våldtäkter. De var tvungna. De hade inget val. är det samma sak. Människor tvingas på flykt undan massakrer, kemiska vapen i , diktaturen i . Vi har ett ansvar att göra allt vi kan för att ge dem en här så att de ska komma in i samhället. Det är något som gagnar dem och något som långsiktigt även gagnar oss. Länder som sluter sig mot omvärlden stagnerar i sin utveckling. Det går sämre för dem. Det är ingen slump att och , som har bland de bästa ekonomierna i , också är de som visar en öppenhet mot omvärlden. Det ska vi fortsätta att värna och stå upp för. Det tjänar vi på och det tjänar de människor som kommer hit på, men grunden måste alltid vara att vi står upp för asylrätten. har jag ofta sett mig omkring och undrat om jag befinner mig i . Jag gillade det inte då, och jag gillar det inte heller . Tiden efter valet var full av löften om att vi i skulle se till att rasistisk retorik inte fick normaliseras och beredas plats i det politiska finrummet, och det var naturligtvis bra. Men saken är den att den politiska debatten redan har förändrats. Från de liberala ledarsidorna basuneras det nu ut att man minsann måste ta debatten om de så kallade volymerna eller att man måste våga prata med SD. Plötsligt anses det rimligt bland dessa liberaler att man i debatten bör lyssna till rasismen, som om det finns en medelväg mellan rasism och humanism. Debatten förändras när man börjar prata om människor som flytt hit som en ekonomisk utgift eller tillgång. Nej, de av oss som kommit hit för att söka skydd undan krig, tortyr och förföljelse kom inte hit för att göra nytta, utan för att få leva. Debatten förändras när en företrädare för - som till och med är andre vice talman i denna kammare - i en DN-intervju i går pekade ut dem av oss som är judar, dem av oss som är kurder och dem av oss som är samer som mindre svenska än andra. Debatten förändras när samma parti vill införa etnisk registrering hos myndigheter inte bara av dem av oss som själva kommit hit utan även av våra barn. Och debatten förändras när samma parti är berett att sätta sitt hat mot invandrare och sitt hat mot detta odefinierbara icke-svenska, som så väldigt många av oss tydligen bär på, före sådant som gör skillnad på riktigt i människors vardag - före förbättringar i a-kassa och pensioner, före stopp för utförsäkringar, före höjt underhållsstöd och före gratis medicin till barn. Vi hör det ofta, att det är dags att ta debatten. Och ja, det finns frågor som inte ställs i dagens . Det finns röster som inte hörs. Det är dags att ta debatten om hur är och hur det borde vara. Hur mycket rasism och ojämlikhet tål ? Vad gör det med vårt samhälle när några av oss pekas ut som roten till samhällets alla problem? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Vi vet mycket väl att graden av fattigdom i alltmer kopplas till etnisk bakgrund. SCB:s siffror visar att de mest sårbara är utomeuropeiska invandrare som varit i landet mindre än . Av dessa räknas som fattiga, det vill säga att de har av medianinkomsten. Det är familjer som inte har råd med vinterskor, familjer som inte har pengar till en bussbiljett och barn som dricker sött te för att stilla hungern. Klasstrukturer har både kön och färg, herr talman. Detta hänger självklart ihop med svårigheterna för dem som slarvigt kallas utlandsfödda att komma in på arbetsmarknaden. Men det drabbar faktiskt inte bara människor som är födda utomlands utan alla som upplevs som utlandsfödda. Det drabbar dem av oss som är födda i , som levt våra liv här, gått på samma gator, lekt i samma snö, smakat på samma regn och kisat mot samma vårsol. Men några av oss har kanske mörkare hudfärg, mörkare hår, ber till en annan gud eller har ett namn som inte är , eller . Vi vet att det är åtta gånger svårare för dem av oss som har ett utländskt klingande namn att kallas till intervju. Vi vet att kompetens, utbildning och yrkeslivserfarenhet inte tas till vara i samma utsträckning om min bakgrund är utomeuropeisk som om jag har rötterna i . Vi vet att kvinnor i romska kläder nekas hyra bil på Statoil. Vi vet att kvinnor med slöja får utstå glåpord och bli spottade efter när de rör sig på våra gator och torg. Vi vet att män i kippa utsätts för hatbrott. Och vi vet att även afrosvenskarna drabbas. Vad är allt detta, herr talman, om inte strukturell rasism? Arbetslöshet, bostadsbrist, dåliga skolor och usel äldreomsorg är problem som arbetarrörelsen har tacklat . Vi löste dem genom att tillsammans bygga en välfärdsstat där unga fick utbildning och bostad och gamla slapp hamna på fattigstugan. Varför skulle lösningen se annorlunda ut bara för att många av dem som behöver ett jobb och någonstans att bo heter något annat än , och ? När det gäller flyktingmottagandet behöver vi såklart se till att staten ansvarar för planering och genomförande av mottagandet. Det är helt uppenbart för oss alla att det inte fungerar att lämna över det till marknadens alla . Därför drev igenom i den rödgröna budgeten att ska förfoga över egna anläggningsboenden. Dessutom behöver alla kommuner bli skyldiga enligt lag att ta emot nyanlända. Precis som man inte kan välja bort skola eller äldreomsorg i en kommun ska man inte kunna välja bort flyktingmottagande. Det är ett gemensamt ansvar som delas av oss alla. Vi behöver dessutom se till att asylsökande får språkundervisning samt en självklar möjlighet att arbeta om man lyckas hitta ett sådant jobb. Vi behöver skapa bättre sfi och snabb och effektiv validering, så att de nyanländas kunskaper kan tas till vara eller kompletteras. visar tydligt att det faktiskt finns lösningar. Det absolut viktigaste för att skapa inkludering är en helt annan bostads, utbildnings- och arbetsmarknadspolitik än den Alliansen erbjudit . Vi måste bygga bra och billiga bostäder i blandade former. Vi måste skapa likvärdiga skolor som inte segregerar och sorterar. Vi måste också ha en politik för full sysselsättning som gäller oss alla, oavsett var vi råkar vara födda. En lyckad inkludering förutsätter en stark generell välfärd av hög kvalitet tillsammans med en oförtruten kamp mot rasism och diskriminering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Med den rödgröna budget som förhandlade fram med regeringen tog vi några första viktiga steg för att skapa ett sådant . Hur mycket rasism tål ? Från sida är svaret klart och tydligt: ingen alls. Med detta, herr talman, ställer jag mig bakom det särskilda yttrandet från Socialdemokraterna, och . När man ska diskutera integrationsfrågor blir det oftast så att man diskuterar allt annat än just integrationsfrågorna. Vi är här för att diskutera etablering av nyanlända och utgiftsområde 13, där den största delen av budgeten utgörs av det vi ger till kommunerna i form av kommunersättningar; det finns även vissa andra åtgärder. Jag tänkte fokusera på politiska reformer i stället för brett tyckande och viljeyttringar. Det har i grund och botten skett en stor reformering av integrationspolitiken. Först och främst har man gått ifrån det system där kommunerna hade ansvar för integrationspolitiken. Kommunerna har haft en väldigt dålig uppföljning. Svårigheten vi har just nu är hur den etableringsreform vi genomfört ska utvärderas. , som har ansvar för utvärderingen, ska jämföra med det tidigare systemet. De har svårigheter att över huvud taget hitta siffror på hur det gick tidigare. Vi sköt i mörkret och hoppades på att det skulle lösa sig. Med etableringsreformen har vi fått en tydlig process. blottar vi det som inte funkar. Man hittar reformer. pekar ut svagheter. Vi kan följa statistiken. Det är så man förbättrar ett politikområde. Det är så man förbättrar nästan vad som helst. Det måste finnas en tydlig process med tydlig uppföljning. Man måste kunna identifiera svagheter. Jag känner mig föranledd att säga dessa varningens ord. Det är populärt inom svensk politik att börja slå på diverse reformer. Vad jag är rädd för är att man i politisk opportunism kommer att börja slå på etableringsreformen. Det vore en väldigt skadlig utveckling. Något vi i Alliansen för fram i vårt budgetbetänkande är en reformering av lotssystemet. Detta system har fått väldigt mycket kritik, och den har vi tagit till oss. Men vi tror inte på att avskaffa det rakt av. När vi pratar med arbetsförmedlarna själva pratar de om att de vill kunna fokusera på det de är bäst på, nämligen att matcha människor ut på arbetsmarknaden. Där poängterar de att lotsen fyller en väldigt viktig funktion för vissa. Därför vill vi göra om lotssystemet till ett behovsprövat system. Det har vi med i vår budget. Man har då i grund och botten ett system till exempel för dem som behöver extra hjälp in på arbetsmarknaden. Men vissa kanske har ett större socialt behov, och där kan en annan lots fylla en funktion. På så sätt slipper Arbetsförmedlingen vara någon form av socialkontor och kan fokusera på det de är bäst på, nämligen att matcha människor ut i arbetslivet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Integration och jämställdhet Vi bygger ut karriärtjänsterna för lärare med särskilda satsningar i utanförskapsområden. Kunskap och utveckling av människors produktivitet är i grund och botten vad som behövs, speciellt för barn till migranter. Undervisning i svenska utökas för nyanlända ungdomar. Nyanlända ungdomar och barn som kommer till kommer oftast mycket senare i livet än vad vi var vana vid till exempel . De barn som migrerade efter skolstart kom tidigare i genomsnitt i trean. Min kompis kom i trean. Visst, han låg , men han kom i kapp oss allihop, och det gick bra för honom. Men genomsnittet är att man kommer i sjuan. Då har man på sig att få behörighet till gymnasiet. Alla vi här inne kan själva förstå att det är en väldigt tuff uppgift. Därför utökar vi undervisningen i svenska. Vi förtydligar också reglerna kring förberedelseklasser för att undvika att nyanlända elever fastnar där. Vi höjer anslaget för förbättrad validering. Vi vet att det finns väldigt märkliga byråkratiska processer. Jag pratade med Arbetsförmedlingen . De berättade att det i genomsnitt tar en kvart för att validera en läkare från ett annat land om alla dokument är inne. Men det tar att få svar från dem. Att detta är helt orimligt förstår vi alla. Ett exempel jag fått höra talas om gällde en tandläkare som kommit hit. Hon hade skickat in sina papper till , och det tog att få svar. Svaret hon fick var att hon glömt ett papper och att det skulle ta till. Det är självklart inte ett seriöst sätt att sköta en myndighet. Det här måste vi åtgärda. Vi bygger ut de kompletterande högskoleutbildningar som finns.