bet · H101NU15 · 2014-04-01 00:00:00 — 2013/14:NU15 Nationella patent på engelska Nationella patent på engelska I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:53 Nationella patent på engelska. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas även 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom området för immaterialrätt. Utskottet tillstyrker propositionen, i vilken regeringen föreslår att nationella patentansökningar ska kunna behandlas och beviljas på engelska. Bakgrunden till regeringens förslag är att en ansökan om ett svenskt patent ofta kräver ett omfattande översättningsarbete och därför också kan bli kostsam. Förslaget syftar till att sökande ska kunna begränsa sina kostnader för översättningar. Utskottet har inget att invända mot förslaget utan anser i likhet med regeringen att det kommer att medföra lägre kostnader och ökad konkurrenskraft för berörda svenska företag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som behandlas i betänkandet. Yrkandena berör bl.a. olika frågor inom patent- och upphovsrätt, t.ex. olika åtgärder för att skydda patent, skyddstider för upphovsrätt, litterära och konstnärliga verk, fildelning och det civilrättsliga sanktionsdirektivet. I betänkandet finns fem reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationella patent på engelska antar regeringens förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837). Därmed bifaller proposition 2013/14:53. 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) yrkande 25, 2013/14:N209 av och (båda MP) yrkande 2, 2013/14:N250 av (M), 2013/14:N268 av (M), 2013/14:N288 av m.fl. (M) yrkande 1, 2013/14:N314 av (M), 2013/14:N347 av m.fl. (S) och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkande 28. Reservation 1 (S, MP, V) Övrigt om patenträttsliga frågor 2013/14:N288 av m.fl. (M) yrkande 2, 2013/14:N400 av Finn (M) och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkandena 40–42. Reservation 2 (MP) 2013/14:N283 av (M) och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkandena 27 och 31–38. Reservation 3 (MP, V) Litterära och konstnärliga verk 2013/14:N211 av m.fl. (MP) och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 39. Reservation 4 (MP) 2013/14:N228 av (M), 2013/14:N270 av (M), 2013/14:N306 av m.fl. (S), 2013/14:N318 av (SD), 2013/14:N326 av (M), 2013/14:N390 av (M) och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkandena 7, 8 och 11. Reservation 5 (MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (C), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M), (S) och (FP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2013/14:53 Nationella patent på engelska. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas även 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden inom området för immaterialrätt. () och branschorganisationer som , och har framfört önskemål till regeringen om att det ska bli möjligt att svenska patent ska kunna behandlas och beviljas på engelska, på samma sätt som är möjligt när det gäller europeiska patent som får verkan (valideras) i (Ju2009/6867/L3, Ju2009/8136/L3 och Ju2009/10644/L3). Branschorganisationerna anser att det skulle förenkla för företagen och innebära kostnadsbesparingar. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda och ta ställning till om det bör införas en möjlighet att lämna in, behandla och bevilja nationella patentansökningar med patentbeskrivningen på engelska och endast patentkraven översatta till svenska (dir. 2011:56). Utredaren skulle särskilt bedöma om fördelarna överväger nackdelarna med en sådan möjlighet utifrån näringspolitiska, språkpolitiska och offentligrättsliga aspekter. Utredningen lämnade 2012 betänkandet Nationella patent på engelska? (SOU 2012:19) som därefter har remissbehandlats. Under beredningen av propositionen har Lagrådet yttrat sig över de lagändringar som föreslås och lämnat dessa utan synpunkter. Regeringen föreslår att nationella patentansökningar ska kunna behandlas och beviljas på engelska. måste en sådan patentansökan ges in på svenska, vilket ofta kräver ett omfattande översättningsarbete. Att ansöka om ett svenskt patent har därför kunnat bli omotiverat kostsamt. Förslaget syftar till att sökande ska kunna begränsa sina kostnader för översättningar. Lägre översättningskostnader i samband med patentansökningar främjar forskning och innovationer. Detta gäller inte minst för forskningsintensiva svenska företag som har engelska som arbetsspråk och för företag som tänker söka patent i flera länder på ett och samma språk. Genom denna förenkling får företag som söker ett svenskt patent också samma förutsättningar som vid ansökningar i andra länder som på motsvarande sätt avstår från krav på översättningar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Nationella patent på engelska Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837) som innebär att nationella patentansökningar ska kunna behandlas och beviljas på engelska. Av propositionen framgår att ett patent som kan få verkan i kan meddelas antingen av () eller av det Europeiska patentverket (European Patent Office, EPO). Ett svenskt patent kan meddelas av PRV antingen på grund av en svensk patentansökan eller på grund av en internationell patentansökan som fullföljs i . En internationell patentansökan ges in till en nationell patentmyndighet, EPO eller för den intellektuella äganderätten (, ). Ett europeiskt patent kan meddelas av EPO till följd av antingen en europeisk ansökan eller en internationell ansökan som fullföljs vid EPO. Om patent beviljas av EPO, kan det valideras i och blir då gällande här på samma sätt som ett svenskt patent. Om förutsättningarna för patent är uppfyllda leder de olika förfarandena alltså till samma materiella resultat, dvs. ett patent med giltighet i . Ett nationellt patent som har beviljats av PRV måste meddelas i sin helhet på svenska. Ett europeiskt patent meddelas på något av EPO:s officiella språk engelska, tyska eller franska. Vid valideringen har den europeiska patentkonventionens medlemsländer rätt att kräva att den europeiska patentskriften ska översättas till det nationella språket för att bli gällande i landet. Flertalet länder krävde tidigare sådana översättningar, vilket ledde till att användarna av det europeiska patentsystemet drabbades av betydande översättningskostnader. För att lätta på kraven på översättningar, och därigenom minska kostnaderna för detta, utarbetades den s.k. Londonöverenskommelsen. Överenskommelsen, som trädde i kraft , innebär att anslutna länder under vissa förutsättningar avstår från att kräva översättning av ett europeiskt patent till det nationella språket vid valideringen. För del innebär Londonöverenskommelsen att ett europeiskt patent som har meddelats på engelska inte längre behöver översättas i sin helhet till svenska. Vid valideringen räcker det i sådant fall att den del av patentet som definierar skyddsomfånget, dvs. patentkraven, översätts till svenska. Ett sådant patent blir alltså gällande här i med patentbeskrivningen på engelska och patentkraven på svenska. Av propositionen framgår att kostnaden för att översätta en patentansökan kan uppgå till ca . Av detta belopp hänför sig ca till översättning av dokument som inte behöver översättas vid validering av europeiska patent. Kostnaden anges dock variera beroende på ansökans omfattning och vilket tekniskt område som ansökan avser. Företag som ansöker om många patent, t.ex. de som bedriver forskningsinriktad verksamhet, behöver inte sällan betala betydande belopp för översättningar. De höga kostnaderna för att översätta svenska patentansökningar anges drabba i första hand svenska företag och forskare, eftersom det framför allt är de som använder det nationella ansökningsförfarandet. Vidare framhåller regeringen att höga översättningskostnader minskar företagens konkurrenskraft jämfört med företag som är verksamma på marknader där översättningar inte behöver göras och där kostnaderna för patentskydd därmed inte är lika höga. I propositionen föreslås att det ska införas en möjlighet att få ett patent som gäller i efter en ansökan med beskrivningen, patentkraven och sammandraget på engelska. En förutsättning ska enligt förslaget vara att en översättning av patentkraven till svenska ges in till patentmyndigheten. Den engelska lydelsen av patentkraven ska emellertid alltid gälla. Motsvarande föreslås även gälla vid ett fullföljande av en internationell patentansökan och vid omvandling av en europeisk patentansökan till en nationell ansökan. Regeringens förslag innebär att det efter ett genomförande kommer att finnas patentskrifter över nationella patent där enbart patentkraven finns i svensk översättning. Av propositionen framgår att det emellertid finns situationer då det är rimligt att beskrivningen och sammandraget i en sådan patentskrift översätts. Detta är exempelvis fallet när det gäller det s.k. provisoriska skyddet. För att detta ska gälla anger regeringen att det är nödvändigt att en översättning av patentkraven ska ha getts in. Om en översättning ges in efter det att handlingarna i ärendet har blivit tillgängliga, ska det ha kungjorts att en översättning har getts in för att sökanden ska vara skyddad. Sökanden ska då betala en särskild avgift för en sådan kungörelse. I propositionen anges vidare att om patentet har meddelats med patentkraven på engelska, ska patentmyndigheten i ett invändningsärende kunna förelägga patenthavaren att ge in en översättning av beskrivningen och sammandraget till svenska. Föreläggandet ska då ges vid påföljd att patentskriften annars kan komma att översättas på patenthavarens bekostnad. När det gäller tvistemål om t.ex. bättre rätt till patent eller patentintrång ska allmän domstol enligt regeringens förslag kunna förelägga patenthavaren att ge in en översättning till svenska av patentskriften på samma sätt som gäller för europeiska patent. Av propositionen följer vidare att för att ett patent som har meddelats med patentkraven på engelska ska kunna upprätthållas i ändrad lydelse genom dom eller beslut, ska en översättning av patentkraven i den ändrade lydelsen ges in. När ett patent ändrats genom en lagakraftvunnen dom ska en ny patentskrift finnas tillgänglig hos patentmyndigheten och ett nytt patentbrev utfärdas. Regeringen framhåller att kostnaderna för att söka och få patent i flera länder kommer att minska när sökanden använder en engelskspråkig ansökan i flera ansökningsprocesser. Genom att nationella patent ska kunna beviljas på engelska kan en sökande använda samma handlingar på engelska för att få ett patent beviljat vid såväl PRV som vid EPO och den amerikanska motsvarigheten (Patent and Trade Office, USPTO), utan att behöva översätta annat än patentkraven till svenska. Genom att endast ha kvar ett krav på att patentkraven (som utgör en begränsad del av ansökan) ska finnas på svenska uppges att kostnaderna för översättningar kommer att minska väsentligt jämfört med . Den översättningskostnad som sökanden även framöver kommer att ha bedöms av regeringen vara befogad med hänsyn till allmänhetens intresse av att kunna bilda sig en uppfattning om en patentansökan. I propositionen anges att lägre översättningskostnader i samband med patentansökningar främjar forskning och innovationer. Detta gäller då inte minst för forskningsintensiva svenska företag som har engelska som arbetsspråk och för företag som tänker söka patent i flera länder på ett och samma språk. Regeringen framhåller vidare att den föreslagna förenklingen ger företag som söker ett svenskt patent samma förutsättningar som föreligger vid ansökningar i andra länder där motsvarande lägre krav på översättningar finns. I övrigt är de förslag till ändringar som finns i propositionen av redaktionell karaktär. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser i likhet med regeringen att förslaget om nationella patent på engelska kommer att medföra lägre kostnader och ökad konkurrenskraft för berörda svenska företag. Utskottet har inget att invända mot förslaget och tillstyrker därmed regeringens proposition. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som handlar om olika åtgärder för att värna patent, handläggningstider hos PRV och undersökning av patentintrång som begås utomlands. Utskottet hänvisar främst till det arbete som pågår både nationellt och på EU-nivå. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Ub570 av m.fl. (S) framförs att för att små och medelstora företag bättre ska kunna värna sina rättigheter behöver ett bättre skydd mot patentintrång utvecklas. Syftet bör enligt motionärerna vara att möjliggöra för små och medelstora företag att fullt ut kunna exploatera sina idéer och göra dem kommersiellt gångbara. I motionen föreslås därför att () får i uppdrag att undersöka förutsättningarna för en bättre fungerande försäkring mot patentintrång (yrkande 25). m.fl. (S) framhåller i motion 2013/14:N423 att förutsättningarna för att innovativa företag, forskargrupper och uppfinnare ska kunna värna sina rättigheter är viktiga för att immateriella tillgångar ska kunna nyttiggöras på marknaden. Många av företagen uppges vara beroende av rådgivning och juridiska ombud för att kunna bedöma sina möjligheter att värna sina patent mot patentintrång. Till följd av de stora kostnader som är förknippade med detta anför motionärerna att det är många företag som avstår från att försöka värna sina rättigheter. I motionen begärs därför en översyn för ett bättre fungerande patentskydd (yrkande 28). I motion 2013/14:N347 av m.fl. (S) framförs att ett hinder för företagande och innovationer är att små och medelstora företag inte har resurser att driva patenttvister. I motionen anförs att det därför vore motiverat att se över om staten på något vis kan garantera stöd till små och medelstora företag som hamnar i internationella patenttvister. I motion 2013/14:N250 av (M) uppges att många uppfinnare och innovatörer upplever att de luras på sina patent och innovationer, eller att de t.o.m. utsätts för ren stöld av sina uppfinningar från mindre nogräknade företag i andra länder. Motionären anser därför att behöver se över möjligheterna till en strategi där jurister, uppfinnare och politiker tillsammans försöker finna vägar för att bättre trygga svenska uppfinningar och innovationer från intrång. I motion 2013/14:N268 av (M) framförs att det finns uppgifter som tyder på att det kan dröja upp för en person som har ansökt om patent att få besked från PRV. Motionärerna anser att en så lång handläggningstid utgör ett hinder för att många innovationer ska bli verklighet och gör att hamnar på efterkälken i förhållande till andra länder. I motion 2013/14:N288 av m.fl. (M) påpekas att de ekonomiska förutsättningarna för att försvara patent, särskilt vid patentintrång som begås i andra länder än , behöver förbättras. I samband med en analys av hur detta ska ske anser motionärerna att det är motiverat med en bred genomgång av i vilken omfattning som svenska patent blir föremål för intrång i andra länder (yrkande 1). I motion 2013/14:N314 av (M) anförs att det finns en fara i att stora företag nationellt eller internationellt tar lätt på patentintrång, framför allt eftersom uppfinnaren oftast inte har något ekonomiskt skydd. Motionären anser därför att en bättre ekonomisk balans behöver skapas genom att man ser över möjligheten för staten att stödja innovatören med såväl professionell som finansiell assistans i en rättslig process. Enligt motion 2013/14:N209 av och (båda MP) hämmar oron för patenträttsintrång svensk innovationskraft och kommersialiseringen av nya produkter. Därför anser motionärerna att det finns skäl för regeringen att återkomma till med förslag som stärker uppfinnares, innovatörers och små och medelstora företags möjligheter att skydda sina patent (yrkande 2). Beträffande försäkringslösningar eller annat statligt stöd när det gäller patentintrång och skydd för patent för främst små och medelstora företag har utskottet avstyrkt motioner som berör dessa frågor. 2011/12:NU9) avstyrkte utskottet motioner inom det aktuella området, bl.a. eftersom frågan om försäkringslösningar har utretts i som har konstaterat att en statlig försäkring inte går att genomföra eftersom den skulle bli alltför dyr för staten. En försäkringslösning för patentinnehavare är enligt regeringen inte heller en fråga för staten utan för den privata marknaden. När det gäller statligt stöd hänvisade utskottet i samma ställningstagande till PRV:s och uppdrag att utforma insatser för att säkerställa att små och medelstora företag ges bättre möjligheter att hantera sina immateriella tillgångar på ett mer affärsstrategiskt sätt. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (SD). Åtgärder för att värna patent m.m. I regeringens budgetproposition (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24) anges att immaterialrätten är ett nyckelområde för tillväxt och konkurrenskraft och utgör en del av ramvillkoren för innovation både inom universitet och högskolor och det omgivande samhället. Immaterialrätten gör det möjligt för den individ eller organisation som har utvecklat en ny idé eller skapat något kreativt att, med vissa begränsningar, tillgodogöra sig värdet av det nya. Regeringen bedömer att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Det blir därför allt viktigare för företagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kontroll över de immateriella tillgångarna. Kraven ökar både på företagens egen kompetens och på kompetensen och kunskapen hos rådgivare och expertis. PRV har här en viktig roll genom att bl.a. informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. Regeringen har vidare gett PRV och i uppdrag att förbättra finansiering, rådgivning och kompetenshöjning – framför allt för kunskapsintensiva små och medelstora företag – när det gäller affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. Beträffande handläggningstider hos PRV anger regeringen vidare i budgetpropositionen (s. 39) att PRV är en avgiftsfinansierad myndighet och att det ekonomiska målet för verksamheten är full kostnadstäckning. Inom verksamhetsområdet patent nådde PRV i de allra flesta fall de servicemål myndigheten hade satt upp. Detsamma gäller verksamhetsgrenarna personnamn och mönster medan målen inom verksamhetsgrenen periodisk skrift uppnåddes helt. Handläggningstiderna inom verksamhetsområdet varumärken har fortsatt att vara ett problem, men med ett delvis nytt ledarskap och nya handlingsplaner under det sista tertialet 2012 ser PRV en stadig minskning av handläggningstiderna. PRV har bedömt att de viktigaste servicemålen uppfylldes . Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av ett fungerande immaterialrättsligt skydd som skapar förutsättningar för forskning, innovationer och kreativt arbete. Att svenska företag ges sådana förutsättningar är betydelsefullt för svensk innovation och konkurrenskraft. Som framgår av det föregående har utskottet vid tidigare tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om försäkringslösningar för små och medelstora företag, bl.a. med hänvisning till att frågan om försäkringslösningar har utretts i och det då har konstaterats att en statlig försäkring inte går att genomföra eftersom att den skulle bli alltför dyr för staten och att detta inte heller är en fråga för staten utan för den privata marknaden. I sammanhanget vill utskottet framhålla att regeringen har gett PRV och i uppdrag att utforma insatser för att små och medelstora företag ska ges bättre möjligheter att hantera sina immateriella tillgångar på ett mer affärsstrategiskt sätt. Genom detta nu pågående arbete avser regeringen bl.a. att på olika sätt stödja små och medelstora företag när det gäller immaterialrättsliga frågor. Utskottet följer med intresse utvecklingen inom detta område och ser inget skäl att gå vidare med något uttalande i denna del. Utskottet ser vidare positivt på regeringens uppgifter om att handläggningstiderna hos PRV har minskat och ser därför ingen anledning att begära en översyn av handläggningstiderna hos PRV, så som begärs i motion 2013/14:N268 (M). När det gäller frågan i motion 2013/14:N288 (M) om en undersökning av omfattningen av intrång i svenska patent i utlandet ser utskottet inte något behov av en sådan undersökning. Som utskottet tidigare framfört ingår det emellertid i det arbete som utförs av Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter att samla in information och statistik om immaterialrättsintrång och bl.a. studera omfattningen och effekterna av intrång. Därmed avstyrks motionerna 2013/14:Ub570 (S), 2013/14:N209 (MP), 2013/14:N250 (M), 2013/14:N268 (M), 2013/14:N288 (M), 2013/14:N314 (M), 2013/14:N347 (S) och 2013/14:N423 (S) i de här aktuella delarna. Övrigt om patenträttsliga frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reglerna om åtal och åtalsprövning i fråga om patentintrång, det rättsliga skyddet för biotekniska uppfinningar, patentpooler, mjukvarupatent och verktyg för identifiering av patent. Utskottet hänvisar till dels pågående nationella insatser inom de olika områdena, dels att det mot bakgrund av nuvarande förhållanden inte finns någon anledning att vidta ytterligare åtgärder. Jämför reservation 2 (MP). I motion 2013/14:N288 av m.fl. (M) uppges att en möjlighet för att hjälpa svenska patenthavare att värna sina patent är att staten blir mer aktiv när det gäller att beivra brottet patentintrång. För att markera att patentintrång är ett brott som polis och åklagare bör ta sig an i större omfattning anser motionärerna att kravet att åtal endast får väckas av allmän åklagare om det av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt bör tas bort (yrkande 2). Finn (M) anser i motion 2013/14:N400 att det finns anledning till en förnyad översyn av frågan om hur omfattande det rättsliga skyddet för patent som berör biotekniska uppfinningar ska vara i och inom EU. Om en sådan översyn kommer fram till att svensk lagstiftning borde ändras anförs att aktivt bör driva denna fråga i EU. I kommittémotion 2013/14:N441 av m.fl. (MP) anförs att det är viktigt att utveckla verktyg som underlättar identifiering av patent kopplade till en uppfinning eller ett forskningsområde. Sådana verktyg måste enligt motionärerna utvecklas på både nationell nivå och EU-nivå (yrkande 41). I samma motion motsätter sig motionärerna förekomsten av mjukvarupatent och anser att regeringen bör verka i EU för att mjukvarupatent avskaffas (yrkande 40). I motionen anförs vidare att inrättandet av patentpooler som beviljar icke-exklusiva licenser bör uppmuntras i syfte att möjliggöra utbyte av patenterade vetenskapliga data (yrkande 42). Enligt patentlagen (1967:837) får åtal för patentintrång endast väckas av allmän åklagare om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt (9 kap. 57 §). Enligt uppgifter från avser regeringen att ge en utredare i uppdrag att analysera reglerna om åtal och åtalsprövning i fråga om patentintrång. Patenterbarhet av biotekniska uppfinningar Det som enbart är en upptäckt är inte en uppfinning i patentlagens mening och kan därför inte skyddas av ett svenskt patent. En upptäckt som sådan är inte heller en uppfinning i den europeiska patentkonventionens mening och kan därför inte skyddas av ett europeiskt patent (med verkan i t.ex. ). Det är den generella utgångspunkten. Inte heller på bioteknikområdet kan upptäckter som sådana utgöra patenterbara uppfinningar. Ett biologiskt material som redan förekommer i naturen kan exempelvis vara föremål för en uppfinning – under förutsättning att det isoleras från sin naturliga miljö eller framställs genom ett tekniskt förfarande. Detta framgår av det s.k. bioteknikdirektivet (98/44/EG) och av den motsvarande svenska bestämmelsen.