bet · H201SoU1 · 2014-12-11 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I betänkandet behandlar socialutskottet regeringens förslag i budget-propositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och omkring 60 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden /15. Bland motionerna finns ett alternativt budgetförslag från , , och samt ett från . beslutade att fastställa utgiftstak, utgifts-ramar och inkomster på statens budget enligt ett förslag som lagts fram i en reservation från , , och Kristdemokra-terna (bet. 2014/15:FiU1 res. 3, rskr. 2014/15:29). Utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bestämdes därmed till 61 . Utskottet tillstyrker det förslag till anslagsfördelning för utgiftsområdet som , , och föreslagit och avstyrker budgetpropositionen i motstående delar. I övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till anslag. Regeringens förslag om ändringar i socialtjänstlagen avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändringar i smittskyddslagen och lagen om skydd mot internationella hot mot människors hälsa. Utskottet tillstyrker även de bemyndiganden och godkännanden som föreslås i propositionen. Vidare tillstyrker utskottet ett antal anslagspåverkande motionsyrkanden från , , och . Övriga motionsyrkanden avstyrks. Socialdemokraterna, och respektive Sverige-demokraterna har inte deltagit i anslagsbeslutet. De har i särskilda yttranden redovisat skälet till detta. I ärendet finns fyra reservationer och fyra särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 Anslag inom utgiftsområde 9 Övriga motioner inom utgiftsområde 9 Psykisk ohälsa bland barn och unga, punkt 2 (M, C, FP, KD) Heltid i den offentliga sektorn, punkt 3 (SD) , punkt 4 (M, C, FP, KD) , punkt 5 (SD) Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (S, MP, V) Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (SD) Psykisk ohälsa bland barn och unga, punkt 2 (SD) , punkt 4 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 9 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet angett, anslagen inom utgiftsområde 9 enligt utskottets förslag i bilaga 3. 2014/15:1721 av (KD) yrkande 5, 2014/15:1909 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2014/15:1910 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 1, 7–9, 11, 12, 19, 21–23, 25–27, 30, 34 och 35, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 punkt 12 och avslår motionerna 2014/15:59 av (SD), 2014/15:252 av Per Ramhorn (SD), 2014/15:1231 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2014/15:1232 av Per Ramhorn och (SD), 2014/15:1233 av Per Ramhorn och (SD), 2014/15:1235 av Per Ramhorn och (SD) yrkande 1, 2014/15:2116 av m.fl. (SD), 2014/15:2495 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 30, 2014/15:2921 av m.fl. (SD) yrkandena 15–17, 2014/15:2925 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2014/15:2942 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 6, 7, 9, 10, 12 och 16. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168), 2. lag om ändring i lagen (2006:1570) om skydd mot internationella hot mot människors hälsa, och avslår regeringens förslag till 3. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 punkterna 1 och 2 samt avslår proposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 punkt 3. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar, 2. för anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018, 3. för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017, 4. för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018, 5. besluta om disposition och ekonomiskt mål för avgifter som tas ut med stöd av 6 kap. 3 § tredje stycket socialtjänstlagen (2001:453), 6. för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 punkterna 6–11. 1. godkänner att anslaget 1:1 Myndigheten för vårdanalys ändrar namn till 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, 2. godkänner att anslaget 1:2 ändrar namn till 1:2 social utvärdering och godkänner den föreslagna användningen av anslaget 1:2 social utvärdering. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 9 punkterna 4 och 5. Psykisk ohälsa bland barn och unga 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkandena 5 och 6. Reservation 1 (M, C, FP, KD) Heltid i den offentliga sektorn 2014/15:2812 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 2 (SD) 2014/15:2454 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 29. Reservation 3 (M, C, FP, KD) 2014/15:1018 av (SD), 2014/15:2510 av (SD) yrkandena 1–10 och 2014/15:2960 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 4 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S)*, (M), (S)*, (M), Per Ramhorn (SD)*, (S)*, (C), (MP)*, (M), (S)*, (FP), (V)*, (S)*, (S)* och (M). * Avstår från ställningstagande under punkterna 1, 2, 4, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2014/15:1 i de delar som gäller utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och omkring 60 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /15. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Lagförslagen finns i bilaga 4. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , , och respektive föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Som ett led i beredningen har utskottet tagit in promemoria Remissammanställning Samordnat ansvar för vissa familjefrågor (Ds 2014:17, S2014/3313/FST). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till det förslag till budget som lagts fram i en reservation från , , och , bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till 61 (bet. 2014/15:FiU1 res. 3, rskr. 2014/15:29). I detta ärende ska socialutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottets beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del av utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller anslag inom utgiftsområde 9. Slutligen behandlas ett antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden /15. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 Det är viktigt att kunna följa kopplingen mellan mål, genomförda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. En tydlig struktur på regeringens resultatredovisning och längre tidsserier underlättar utskottets möjlighet att bedöma de resultat av statliga insatser som regeringen redovisar. Det är viktigt att resultatredovisningen koncentreras till att redovisa resultat. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet. För att bedöma resultat och måluppfyllelse används ett antal indikatorer, bl.a. patientupplevd kvalitet, väntetider och besök hos tandvården. Det konstateras att svensk hälso- och sjukvård håller hög internationell standard. Regeringen bedömer dock att det finns ett antal utmaningar för att uppnå en mer tillfredställande måluppfyllelse. När det gäller behovsanpassad vård finns bl.a. behov av en mer jämlik vård och utmaningar i fråga om kontinuitet och samordning. Tillgängligheten i vården har förbättrats i vissa hänseenden, men förbättringar behövs bl.a. beträffande cancervården. Arbetet för en effektiv vård har gjort framsteg, även om vissa utmaningar kvarstår. När det gäller god kvalitet presterar svensk hälso- och sjukvård goda resultat, och flera insatser har haft positiv verkan. Målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. De indikatorer som används på detta område är bl.a. medellivslängd, antalet insjuknade och döda i vissa sjukdomar och andelen personer som äter en viss mängd frukt och grönsaker. Regeringen konstaterar att folkhälsoarbetet bedrivs av många aktörer på olika nivåer – lokalt, regionalt, nationellt och internationellt – och att resultatet av statens insatser kan vara svårt att avgränsa och mäta på ett övergripande plan. Hälsan i befolkningen överlag utvecklas i rätt riktning för både kvinnor och män. märks i samhället en växande ojämlikhet när det gäller hälsa. Den sammantagna bedömningen är att folkhälsopolitiken har bidragit till en ökad uppfyllelse av målet för folkhälsoarbetet, som mycket arbete återstår för att nå målet fullt ut. Funktionshinderspolitikens mål är följande: • En samhällsgemenskap med mångfald som grund. • Att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. • Jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar samt kvinnor och män med funktionsnedsättning. Som bedömningsgrunder när det gäller resultaten för funktionshinderspolitiken används viss statistik och även rapporter från Myndigheten för delaktighet. Dessa visar en svag positiv utveckling inom vissa områden. Enligt regeringens bedömning går dock utvecklingen allmänt sett ännu för långsamt i förhållande till de inriktningsmål och delmål som slagits fast i strategin för funktionshinderspolitiken. Ytterligare ansträngningar behöver göras på många områden. De strategiska myndigheterna behöver vidta åtgärder för att de delmål som satts upp av myndigheterna ska kunna uppnås. Även kommunerna och landstingen, som har en viktig roll i genomförandet av målen för funktionshinderspolitiken, behöver utveckla sina insatser. Målen för politiken för sociala tjänster är följande: • Att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. • Att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. • Att stärka skyddet för utsatta barn. Regeringen konstaterar bl.a. att en särskild satsning genomfördes inom området –2014 för att stärka kvaliteten, effektiviteten och samordningen i omsorgen om äldre. Exempelvis har en särskild satsning gjorts för att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre genom att bl.a. säkerställa samverkan mellan kommuner och landsting samt satsningar på kvalitetsregister och utfasning av olämpliga läkemedel. Satsningen har enligt regeringen lett till tydliga resultat, men det finns fortfarande mycket att göra för att öka kvaliteten inom omsorgen. Vidare konstaterar regeringen att det har skett positiva förändringar i den sociala barn- och ungdomsvården. Arbetet genomsyras av ett barnrättsperspektiv där barn och unga i högre utsträckning får komma till tals och har möjlighet att vara delaktiga. Eftersom det saknas statistik och vårdorganisationen varierar över landet är det svårt att ge en tydlig bild av utvecklingen av hur många personer som får behandlingsinsatser för missbruk eller beroende. För att utveckla ett ändamålsenligt utbud som möter det behov som finns krävs en systematisk uppföljning både på individ- och gruppnivå som belyser såväl klienters och patienters behov som resultat av genomförda insatser. Detta är enligt regeringen ett angeläget utvecklingsområde inom kommunerna och landstingen. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Regeringen konstaterar att de flesta barn som lever i växer upp under goda förhållanden men att det finns barn vars uppväxtvillkor måste förbättras. Arbetet för att förebygga och minska den ekonomiska och sociala utsattheten hos barn är något som därför kräver insatser inom ett flertal olika politikområden. I myndigheternas, kommunernas och landstingens övergripande strategiska arbete och konkreta insatser är det viktigt att ta hänsyn till att barn är unika individer och att deras situation och behov av stöd kan se olika ut beroende på bl.a. kön, ålder och funktionsnedsättning. Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT) är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Målet för spelpolitiken är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. De bedömningsgrunder som används är bl.a. skolelevers drogvanor och undersökningar av levnadsvanor. Sedan ANDT-strategin antogs har ett samlat uppföljningssystem utarbetats, vilket gör det möjligt att på ett bättre sätt än tidigare kunna följa utvecklingen. Även om det är för tidigt att slå fast några tydliga effekter av de insatser som genomförts inom ramen för ANDT-strategin visar tillgängliga data på en positiv utveckling. Regeringen konstaterar att det långsiktiga arbetet med tydliga mål har underlättat en ökad samordning mellan olika huvudmän och sektorer. Regeringen menar att det är angeläget att aktörer på nationell, regional och lokal nivå fortsätter att prioritera insatser för att nå ANDT-strategins mål. Regeringens samlade slutsats är att utvecklingen varit positiv i förhållande till de mål som antagit för ANDT-politiken. Det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. En utgångspunkt för utskottets genomgång av regeringens resultatredovisning är att det ska vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, genomförda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. Mot den bakgrunden vill utskottet betona att det är viktigt att strukturen på regeringens resultatredovisning är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambandet mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Det är betydelsefullt att regeringen gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen. Det är vidare angeläget att resultatindikatorerna speglar utvecklingen av resultat, inte omvärldsförändringar eller insatser, och att de redovisas med längre tidsserier där det är relevant. Redovisningar av resultatens långsiktiga utveckling underlättar utskottets möjlighet att bedöma de redovisade resultaten. Slutligen vill utskottet peka på vikten av att resultatredovisningen innehåller sammanfattningar, hänvisningar, tidsserier, diagram och tabeller för att öka överskådligheten och utskottets möjlighet att följa resultatutvecklingen . Utskottet noterar att regeringens resultatredovisningar inom utgifts-område 9 blivit tydligare och mer enhetliga i den aktuella budgetpropositionen. Anslag inom utgiftsområde 9 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg i enlighet med förslaget från , , och . bifaller även ett antal anslagspåverkande motionsyrkanden från dessa partier. Regeringens förslag till anslagsfördelning bifalls delvis. antar regeringens förslag till ändringar i smittskyddslagen och lagen om skydd mot internationella hot mot människors hälsa och avslår regeringens förslag till ändringar i socialtjänstlagen. Vidare lämnar de bemyndiganden och gör de godkännanden som regeringen har begärt. alternativa förslag till anslagsfördelning liksom ett antal anslagspåverkande motionsyrkanden från detta parti avslås. Jämför särskilda yttranden 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Avsnittet är indelat i områdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktionshinderspolitik, Politik för sociala tjänster, Barnrättspolitik, Alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel och Forskning under Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Under respektive område presenteras i korthet regeringens förslag till anslag (prop. 2014/15:1, punkt 12), lagförslag (punkterna 1–3) och förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkterna 6–11). Två anslag föreslås ändra namn från (punkterna 4 och 5). Regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , , och respektive föreslår i sina budgetmotioner finns i bilaga 2. Myndigheten för vårdanalys (1:1) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 Myndigheten för vårdanalys. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Myndigheten för vårdanalys ändrar namn till 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys . Anslaget 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 . Regeringen föreslår att anslaget 1:2 ändrar namn till 1:2 social utvärdering . Anslaget 1:2 social utvärdering får användas för myndighetens förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) förvaltningsutgifter. Tandvårdsförmåner (1:4) Regeringen föreslår att anvisar 5 till anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner. Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkringsbalken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för på tandvårdsområdet. Bidrag för läkemedelsförmånerna (1:5) Regeringen föreslår att anvisar 21 till anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna. Anslaget får användas för utgifter för det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Syftet är att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att ersätta landstingen och Kommuner och Landsting (SKL) för vissa kostnader inom läkemedelsområdet som inte ingår i läkemedelsförmånerna. Regeringen anser att barn och unga ska erhålla receptbelagda läkemedel inom läkemedelsförmånerna kostnadsfritt. För detta ändamål föreslås anslaget öka med 2015 samt beräknas öka med . Bidrag till folkhälsa och sjukvård (1:6) Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Låneramen för beredskapsinvesteringar behövs bl.a. för att stärka den nationella beredskapen mot en influensaepidemi. Anslaget får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv samt stärker patientens delaktighet i vården. Anslaget får även användas för bidrag och statsbidrag för att förbättra förutsättningarna för ökad bemanning inom vården, för att professionen ska kunna utföra sitt arbete och för att hälso- och sjukvårdens resultat ska kunna följas upp på ett öppet och jämförbart sätt. Dessutom får anslaget användas för att förbättra förutsättningarna för att kunskap och erfarenheter ska kunna tas till vara för att förbättra hälso- och sjukvården liksom för en god och mer jämlik vård. Inom ramen för anslaget får medel också i vissa fall användas för utbetalning av ersättning vid ingripanden för att förhindra spridning av en smittsam sjukdom, ersättning till smittbärare samt statlig ålderspensionsavgift kopplad till ersättning till smittbärare. Detta anslag får också användas för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Medel inom anslaget får användas för överenskommelser med SKL. Anslaget får dessutom användas till bidrag till nationella och internationella organisationer inom folkhälso- och sjukvårdsområdet, andra internationella åtaganden på området samt för forskning inom farmaci. Medel från anslaget får också användas för ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix. Anslaget får även användas till beredskapslager av antivirala läkemedel. Inom ramen för anslaget finns också medel för ersättning till steriliserade i vissa fall samt till talidomidskadade i vissa fall. Dessa medel får användas för att bevilja medel till personer som ansöker om ersättning för sådana skador eller ingrepp, i enlighet med de riktlinjer som har tillämpats. har det påbörjats ett antal utvecklingsprojekt inom hälso- och sjukvårdsområdet. Flera av dessa projekt är långsiktiga åtaganden som kommer att kräva finansiering även och framåt. Däribland kan nämnas satsningar inom cancerområdet, kvalitetsregister, öppna jämförelser och strukturerad vårddokumentation. Regeringens avsikt är att påbörjade åtaganden ska fullföljas med finansiering . Regeringen avsätter 1 för att höja kvaliteten i hälso- och sjukvården samt förbättra förutsättningarna för rätt användning av professionernas kompetens och kompetensförsörjningen i landstingen. Anslaget föreslås öka med 1 2015 för detta ändamål. beräknas anslaget höjas med 1 . Finansieringen och framåt beräknas ske genom att en neddragning görs av anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti. Anslaget föreslås öka med 2015 för insatser som syftar till att förkorta väntetiderna inom cancervården. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2015 för insatser som rör barnmorskor och förbättrad förlossningsvård samt syftar till att stärka kvinnors hälsa. Anslaget ökades 2014 med och föreslås öka med 2015 i syfte att stödja den utveckling som pågår inom hälso- och sjukvården med att förbättra läkemedelsbehandlingen för barn genom samlad, strukturerad och adekvat information om läkemedel för barn och unga. Detta anslag beräknas öka med för att utveckla strukturerna för ordnat införande och strukturerad uppföljning av nya läkemedel. Inom ramen för anslaget genomförs en satsning på förbättrad vård för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar. föreslås anslaget tillföras för denna satsning.