bet · H101KU5 · 2014-01-10 00:00:00 — Totalt –lämnade utskottet fyra utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Tre av dessa utlåtanden gällde utkast på området jordbruk och fiskeri, varav ett utkast även gällde ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (se ovan). Utskottet lämnade ett utlåtande (2010/11:MJU21) om förslaget till förordning om en samlad marknadsordning (KOM(2010) 799). I det aktuella förslaget hade ett tidigare förslag till ändring rörande livsmedelshjälp till de sämst ställda i unionen inarbetats (KOM(2010) 486). Utskottet lämnade ett utlåtande om det förslaget (utl. 2010/11:MJU7). Utskottet lämnade även ett utlåtande (2011/12:MJU8) om det ändrade förslaget till förordning om ändring av förordningar vad gäller utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen (KOM(2011) 634). Förslaget ersatte det tidigare nämnda förslaget KOM(2010) 486. Det fjärde utlåtandet gällde, som tidigare nämnts, miljöpolitik. Tabell 16 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom miljö- och jordbruksutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* art. 42, 43 art. 53, 55 art. 91, 100 Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) Forskning och teknisk utveckling Associering av och territorier * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade, som nämnts, tre utkast , och lämnade två utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Av sammanställningarna (tabellen nedan och bilaga 13) framgår att av de utkast som näringsutskottet prövade berörde två utkast flera politikområden. Det gäller för det första förslaget till förordning om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020), KOM(2011) 834, som innehåller förslag om industri och turism. Det gäller för det andra förslaget till direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden, KOM(2012) 372, som gäller etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. lämnade utlåtanden med förslag till motiverade yttranden om båda dessa utkast (utl. 2011/12:NU17 respektive utl. 2012/13:NU5). biföll utskottets förslag. prövade vidare ett (1) utkast som gällde energipolitik. Totalt –prövade näringsutskottet 30 utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av utkast per politikområde framgår av tabellen nedan och av bilaga 13. Av sammanställningarna framgår att flest utkast (9) gällde tillnärmning av lagstiftning grundat på artikel 114 i EUF-fördraget. Därefter följer åtta (8) utkast som gäller ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och fem (5) utkast som gäller energipolitik. Fyra (4) utkast gäller tillnärmning av lagstiftning avseende immateriella rättigheter. Två (2) utkast gäller etableringsrätt och fri rörlighet för tjänster. Det gäller förslaget till direktiv om viss tillåten användning av anonyma verk, KOM(2011) 289, som även grundar sig på artikel 114 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning. Det gäller vidare förslaget till direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden, KOM(2012) 372. Två (2) utkast gäller särskilda åtgärder till förmån för de s.k. yttersta randområdena. Övriga utkast gäller jordbruk och fiskeri (1), transeuropeiska nät (1), turism (1), utvecklingssamarbete (1), ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer (1), inhämtande av information (1) och statistik (1). Fem (5) utkast som behandlades av näringsutskottet –2011 berör flera politikområden. Det gäller förslaget till direktiv om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster, KOM(2010) 179, som gäller områdena tillnärmning av lagstiftning, inhämtande av information och jordbruk och fiskeri. Det gäller också förslaget till förordning om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) vissa uppgifter i samband med skyddet av immateriella äganderätter, KOM(2011) 288. Detta förslag grundar sig både på artikel 114 och artikel 118 i EUF-fördraget, dvs. tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden och av immateriella rättigheter. Det gäller vidare förslaget till direktiv om viss tillåten användning av anonyma verk, KOM(2011) 289, som gäller etableringsrätt, fri rörlighet för tjänster och tillnärmning av lagstiftning. Det gäller förslaget till förordning om ändring av förordning om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet och genomförandet av sådana grupperingar, KOM(2011) 610, som berör följande områden: ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, utvecklingssamarbete samt ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete. Även förslaget till förordning om särskilda bestämmelser för Europeiska Regionala utvecklingsfonden och målet Investering för tillväxt och sysselsättning, KOM(2011) 614, berör flera områden, nämligen ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena. Därutöver prövade som nämnts näringsutskottet två utkast som berör flera områden, nämligen KOM(2011) 834 och KOM(2012) 372. Båda dessa utkast gav näringsutskottet anledning att lämna utlåtanden med förslag till motiverade yttranden. Totalt lämnade näringsutskottet fyra utlåtanden –2012, varav tre ledde till motiverade yttranden från . Tabell 17 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom näringsutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* art. 49, 50, 53 Fri rörlighet för tjänster art. 56, 62 Tillnärmning av lagstiftning (immateriella rättigheter) Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning art. 175, 177, 178 Ekonomiskt, finansiellt och tekniskt samarbete med tredjeländer Särskilda åtgärder till förmån för de yttersta randområdena * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. prövade tre utkast till lagstiftningsakter . Ett utlåtande med förslag till ett motiverat yttrande lämnades. Det gällde förslaget till rådets förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, KOM(2012) 130, den s.k. (se utl. 2011/12:AU14). Utkastet grundade sig på artikel 352 i EUF-fördraget, dvs. biföll utskottets förslag, och ett motiverat yttrande översändes till , rådets och kommissionens ordförande. Som redan tidigare nämnts utfärdades ett gult kort med anledning av detta förslag, och kommissionen drog tillbaka sitt förslag (se ovan). Av sammanställningarna (tabellen nedan och bilaga 13) framgår att av de två (2) övriga utkast som utskottet prövade gällde det första socialpolitik och det andra etableringsrätt. Totalt –prövade arbetsmarknadsutskottet tio utkast till lagstiftningsakter. Fördelningen av utkast per politikområde framgår av tabellen nedan och av bilaga 13. Av sammanställningarna framgår att tre (3) utkast gällde ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och lika många (3) utkast gällde socialpolitik. Två (2) utkast gällde fri rörlighet för arbetstagare. Övriga utkast gällde jordbruk och fiskeri (1), etableringsrätt (1), tillnärmning av lagstiftning (1), sysselsättning (1), Europeiska socialfonden (1) och flexibilitetsklausulen (1). Två av utkasten som prövades berör flera politikområden. Det gäller för det första kommissionens förslag till förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020), KOM(2011) 608. Detta utkast gällde jordbruk och fiskeri samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder). Det gäller för det andra förslaget till förordning om Europeiska unionens program för social förändring och social innovation, KOM(2011) 609. Detta utkast innehöll förslag om fri rörlighet för arbetstagare, sysselsättning, socialpolitik samt ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder). lämnade utlåtanden om båda dessa utkast (utl. 2011/12:AU3 och 2011/12:AU4). biföll utskottets förslag, och motiverade yttranden översändes till , rådets och kommissionens ordförande. Totalt lämnade således arbetsmarknadsutskottet tre utlåtanden sedan Lissabonfördragets ikraftträdande, varav ett resulterade i att ett gult kort utfärdades. Tabell 18 Uppdelning per politikområde, rättslig grund och antal utkast till lagstiftningsakter inom arbetsmarknadsutskottets område Rättslig grund i EUF-fördraget Totalt antal utkast* art. 42, 43 Fri rörlighet för arbetstagare art. 45, 46 Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (strukturfonder) * Vissa av utkasten berör flera politikområden, vilket innebär att summan av antalet utkast i tabellen är större än antalet prövade utkast. Yttranden från andra utskott drar i sitt yttrande slutsatsen att utskottets andel av den totala mängden subsidiaritetsprövningar i har ökat relativt markant . Utskottet har dessutom gjort subsidiaritetsinvändningar i 7 av 21 fall, vilket är det högsta antalet i utskott . I samtliga fall beslutade i enlighet med utskottets förslag. Vid en bedömning av de olika förslag som utskottet subsidiaritetsprövade är det enligt finansutskottet svårt att dra några bestämda slutsatser om i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde minskat till följd av förslagen från EU, då flera av förslagen ännu inte har lett till EU-lagstiftning. Utskottet redogör i sitt yttrande för vilka förslag som lett till lagstiftning inom EU. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande lagstiftningsarbete inom EU på finansmarknadsområdet. I stort sett samtliga förslag inom politikområdena tillnärmning av lagstiftning som gäller den inre marknaden samt etableringsrätt avser reglering av finansmarknaderna och av det finansiella systemet. Utskottet konstaterar vidare att det pågår ett omfattande arbete inom EU för att förstärka den ekonomiska styrningen. Det samlade utfallet innebär att lagstiftningen på EU-nivå ökar och ger EU ett större inflytande på dessa områden. Utskottet framhåller att subsidiaritetskontrollen har inneburit att har kunnat framföra sin synpunkt direkt till EU:s institutioner. Utskottet noterar att EU-institutionerna sedan finanskrisen intagit en mer framskjuten position i lagstiftningsarbetet inom de politikområden som utskottet ansvarar för. Den relativt markanta ökningen av förslag som utskottet prövat under innevarande period är en bekräftelse på detta. Utskottet har även svarat för den största andelen motiverade yttranden från . Utskottet framhåller att det ligger i dess uppgift att granska de förslag till rättsakter som läggs fram av EU-institutionerna och invända då kommissionen närmar sig gränserna för vad som är fördragsmässigt. Utskottet observerar vidare att kommissionen allt oftare lägger fram förslag till förordningar i stället för förslag till direktiv, vilket minskar handlingsutrymmet för de nationella parlamenten att anpassa den föreslagna EU-lagstiftningen till de skiftande konstitutionella förutsättningarna i varje enskilt medlemsland. En annan fråga som utskottet tidigare uttalat sig om är hur tidsramen för subsidiaritetsprövningen av ett förslag korresponderar med behandlingen av kommissionens förslag inom EU. Utskottet anser att värdet av de nationella parlamentens subsidiaritetsprövningar kan förlora i betydelse om prövningen inte kan genomföras före eller i varje fall i inledningsskedet av förhandlingarna om rättsakterna. anför i sitt yttrande att förslaget om vouchrar fortfarande diskuteras inom EU och att inget beslut har fattats. Direktivförslaget om en mekanism för snabba insatser mot momsbedrägeri antogs av rådet för utrikes frågor , tillsammans med ett förslag till direktiv om omvänd skattskyldighet för moms för vissa varor och tjänster som är särskilt utsatta för bedrägerier, som ett sammanhängande paket mot momsbedrägerier. Direktiven har trätt i kraft och båda har en begränsad löptid till utgången av 2018. Förslaget om en snabbreaktionsmekanism innebar att , biträdd av ständiga kommittén för administrativt samarbete (SCAC), i brådskande fall skulle kunna besluta att en medlemsstat får införa vissa regler med en löptid av . Flera medlemsstater motsatte sig inledningsvis förslaget med hänvisning till att man ville värna principen om att beslut om skattefrågor fattas av rådet med enhällighet. Ett kompromissförslag om att enhälligheten vid beslut om skatteåtgärder ska respekteras och ge medlemsstaterna möjlighet att förhindra hastigt uppkomna och omfattande bedrägerier kunde dock till slut förhandlas fram. granskade skatteutskottet två förslag till lagstiftningsakter, jämfört med nio året innan. I inget av fallen har något motiverat yttrande lämnats. Det kan allmänt sagt sägas vara svårt att ytterligare kommentera hur den sammantagna utvecklingen inom politikområdet skatter förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. En faktor som försvårar en sådan bedömning är att alla prövade förslag ännu inte har lett till EU-lagstiftning. Den ovan beskrivna oron för att lämna beslutsordningen på skatteområdet, där beslut fattas med enhällighet i rådet, bör uppmärksammas. Utskottet noterar också att det beslut som till slut fattades angående snabbreaktionsmekanismen tidsbegränsades. Det är enligt utskottet svårt att bedöma i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på olika politikområden inom utskottets beredningsområde har minskat till följd av de förslag från EU som anges i promemorian samt hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. Antalet prövningar inom utskottets område är lågt. konstaterar att en majoritet av de ärenden som utskottet prövade från Lissabonfördragets ikraftträdande och fram till gäller förslag om straffrättsligt samarbete. Det samarbete som sker på detta område innebär att delar av den nationella kompetensen förs över till EU, vilket också i många fall är nödvändigt för att nå ett effektivt samarbete på området. Lagstiftningen på EU-nivå har stärkts genom att en allt större del av bestämmelserna beslutas på EU-nivå. Därmed minskar också utrymmet för nationell lagstiftning i motsvarande mån. Enligt justitieutskottet är det viktigt att subsidiaritetsfrågan ägnas särskild uppmärksamhet när det handlar om förslag inom det straff- och processrättsliga området. När det gäller kommissionens förslag till direktiv om bekämpning genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen anför utskottet att bedömningen av i vilken utsträckning kompetens överförs till EU försvåras av att kommissionen valt en annan rättslig grund än den utskottet anser borde tillämpas. Utskottet kan dock konstatera att förslaget innebär att viss kompetens överförs när det gäller brott som riktar sig mot EU:s finansiella intressen. På motsvarande sätt innebär förslaget till direktiv om frysning och förverkande av av brott i EU att kompetens överlämnas när det gäller minimiregler om frysning och förverkande av tillgångar som kommer från brott. Eftersom det på det straffrättsliga området ofta rör sig om direktiv med minimiregler tillåts medlemsländerna visserligen dels anpassa reglerna så att de passar in i respektive medlemsstats lagstiftning, dels ha mer långtgående regler så länge de är förenliga med direktivets bestämmelser. Förslagen innebär dock, om de genomförs, att delar av den nationella kompetensen förs över till EU. Detta torde också vara nödvändigt för att effektivt kunna förebygga och bekämpa gränsöverskridande och allvarlig brottslighet. Av civilutskottets yttrande framgår att flertalet av de rättsområden som omfattas av civilutskottets beredningsansvar har direkt anknytning till . Detta gäller bl.a. konsumenträtten, associationsrätten, transporträtten, försäkringsavtalsrätten, insolvens- och utsökningsrätten samt den internationellt privaträttsliga lagstiftningen. Även familjerätten och den allmänna förmögenhetsrätten berörs alltmer av samarbetet inom EU. anför att det har granskat sex utkast till lagstiftningsakter, varav tre resulterat i utlåtanden. När det gäller kommissionens förslag om revisorer och revision pekade utskottet i sitt utlåtande på att eftersom en förordning blir direkt tillämplig i medlemsstaterna och utesluter motsvarande nationella regler innebär förslaget en maximiharmonisering i fråga om revision av sådana företag. Utskottet ifrågasatte starkt om det fanns tillräckliga skäl för en reglering i förordningsform för att uppnå målen för åtgärden. Vidare konstaterade utskottet att kommissionens förslag var mycket ingripande och skulle leda till en detaljreglering som minskar utrymmet för nationella välfungerande särlösningar och näringslivets självreglering. Förslagen gick i vissa delar också längre än vad som är rimligt mot bakgrund av de syften med förslagen som angetts av kommissionen. Dessutom fanns det skäl att ifrågasätta om förslagen verkligen på ett ändamålsenligt sätt bidrog till att de angivna syftena kunde uppnås. När det gäller subsidiaritetsprövningen av direktivförslaget om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag konstaterade utskottet i sitt utlåtande att förslaget inte var anpassat till att ägarna i många medlemsstater har stort inflytande över bolagsstyrningen. Förhållandena i illustrerar svårigheterna med den föreslagna regleringen. I utses styrelsen av ägarna på bolagsstämman. Den föreslagna regleringen innebär i stället att ett slags arbetsrättsligt synsätt i praktiken kommer att råda vid utseende av styrelseledamöter, vilket enligt utskottet inte låter sig förenas med denna ordning. Utskottet ansåg inte heller att de gränsöverskridande problemen på området är så stora att en reglering av frågan på EU-nivå är motiverad. De regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter borde enligt utskottet förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. Av utlåtandena framgår enligt civilutskottet att utskottet ansåg att utrymmet för nationella åtgärder kommer att minska om lagstiftningsakterna genomförs. När det gäller hur den sammantagna utvecklingen på olika politikområden förhåller sig till subsidiaritetsprincipen fann utskottet det svårt att uttala sig om detta, eftersom lagstiftningsakterna ännu inte lett till lagstiftning. anför i sitt yttrande att utskottet under –prövade tolv utkast till lagstiftningsakter. Dessa gällde främst politikområdena gränskontroll, asylpolitik och invandringspolitik. Ett förslag gällde fri rörlighet för arbetstagare (social trygghet). I samtliga fall gjorde utskottet bedömningen att utkasten inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet noterar att politiken inom området för inrikes frågor har vuxit i betydelse , och att detta bl.a. bekräftas i Stockholmsprogrammet och dess handlingsplan. Genomförandet av dessa är en strategisk prioritering för en femårsperiod och gäller t.ex. migration (bl.a. invandring, asyl och återvändande) och förvaltning av de yttre gränserna (bl.a. viseringspolitik). Lissabonfördraget delar in avdelning V Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i fyra områden, varav politik som rör gränskontroll, asyl och invandring är ett (de övriga rör civilrättsligt samarbete, straffrättsligt samarbete och polissamarbete). Utskottet kan konstatera att området till sin karaktär har en starkt gränsöverskridande dimension och att detta nödvändiggör ett effektivt samarbete på Europanivå. Som angetts ovan har utskottet prövat fyra utkast till lagstiftningsakter under den nu aktuella perioden. Ett gällde ett förslag till förordning om inrättande av en asyl- och migrationsfond. Två prövningar gällde förslag till ändringar i och rådets beslut om inrättande av vissa fonder för perioderna 2007–2013 respektive 2008–2013 i syfte att öka medfinansieringssatsen. Ett utkast gällde förslaget till ändring av förordningen om den s.k. viseringslistan. Ett genomförande av dessa förslag kan enligt utskottets bedömning inte anses minska utrymmet för nationella åtgärder. Utskottet kan inte heller se att förslagen inneburit någon förskjutning vad gäller kompetens eller befogenheter mellan unionen och medlemsstaterna, utöver den befogenhetsfördelning som slagits fast genom Lissabonfördraget. Utskottet anser dock att det är svårt att bedöma hur det samlade utfallet på dessa politikområden förhåller sig till upprätthållandet av subsidiaritetsprincipen. konstaterar i sitt yttrande att tillnärmning av lagstiftning och folkhälsa är de områden som –2012 varit aktuella för utskottets del. Utskottet anför att det i förslaget om allvarliga gränsöverskridande hälsohot fastställs regler för övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa samt för beredskaps- och insatsplanering i samband med dessa åtgärder. Beslutet bedöms kunna träda i kraft . Utskottet konstaterar att både allvarliga gränsöverskridande och internationella hot mot människors hälsa till sin natur har transnationella konsekvenser. Det ligger därför enligt utskottet också i sakens natur att en samordning av sådana insatser bör ske på EU-nivå, och utskottet ser positivt på att så sker. Utskottet anför vidare att förslaget till förordning och direktiv om säkerhetsövervakning av läkemedel har trätt i kraft och genomförts i svensk rätt. Utskottet konstaterar å ena sidan att en naturlig konsekvens av de nya reglerna på EU-nivå på detta område är att utrymmet för nationella åtgärder minskat i motsvarande mån. Å andra sidan behövs det av folkhälsoskäl regler om säkerhetsövervakning för att upptäcka, bedöma och förhindra biverkningar av läkemedel. När det gäller övriga lagstiftningsförslag har dessa ännu inte resulterat i någon lagstiftning på EU-nivå och utskottet kan därmed inte göra någon bedömning av i vilken utsträckning utrymmet för nationella åtgärder på de olika politikområdena har minskat till följd av förslagen. konstaterar inledningsvis i sitt yttrande att utskottet har behandlat ett relativt begränsat antal ärenden. Utskottet konstaterar vidare att EU inom politikområdet utbildning endast har befogenhet att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder, enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Den öppna samordningsmetoden är därför en viktig arbetsmetod inom utbildningsområdet. Det finns också ett ramverk för utbildningssamarbetet – Utbildning 2020 – med ett antal riktmärken, varav två också ingår i EU 2020-strategin och följs upp inom ramen för den europeiska terminen. Därutöver finns olika utbildningsåtgärder som är samlade inom ramen för ett enda gemensamt program. subsidiaritetsprövade utskottet förslaget för nästa programperiod 2014–2020. Inom politikområdet forskning och teknisk utveckling har EU befogenhet att vidta åtgärder under förutsättning att det inte hindrar medlemsstaterna från att utöva sina befogenheter. För industriområdet gäller att EU endast kan stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder. Utskottet prövade /12 ett lagstiftningspaket inom dessa båda politikområden som avsåg EU:s åttonde ramprogram. Utskottets uppfattning är att både EU:s utbildningsprogram och ramprogrammet är väl etablerade program som utgör viktiga komplement till motsvarande nationella insatser. Förslagen om att inrättandet och genomförandet av nästa ramprogram presenterades som en helhet . var det dock inte klart om alla delar skulle subsidiaritetsprövas.