bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Men under hela diskussionen och de informella överläggningarna innan hamnar man i potentiella intressekonflikter utan att det fattas ett beslut. Om frågan avgörs genom att man väljer att inte göra en reglering har detta också betydelse för företag som till exempel de svenska bankerna. Det kan påverka aktiekursen just genom att man väljer att inte fatta några beslut om att reglera området. Jag tar detta som ett exempel. En regering kan fatta beslut inom en lång rad områden, men att inte fatta ett beslut kan också ha betydelse. : Herr ordförande! Återigen: Detta leder mer till en diskussion om huruvida vi ska tillåta statsråd i en svensk regering att äga några enskilda aktier över huvud taget. Den samhällsdebatten har funnits under de år jag har varit aktiv i politiken. Trots allt har vi varje gång landat i slutsatsen att vi anser att statsråd ska ha möjlighet att äga, köpa och sälja aktier. Vi har balanserat detta med annat som görs, till exempel jävsprövning i . Det gäller bland annat det faktum som är föremål för utskottets granskning i det här ärendet, nämligen inköp som görs efter det att rättschefen i Statsrådsberedningen upprättar den lista som regeringen sedan kollektivt fattar beslut om ska offentliggöras. Därmed kan medierna och allmänheten följa vilket innehav ett statsråd har och vilka förändringar som görs. (MP): Det stämmer bara till viss del. Eftersom statsrådens aktieinnehav noteras går det att göra affärer mellan tidpunkterna utan att det syns när sammanställningarna görs. : Regeln är den, herr ordförande, att ett förvärv ska meddelas till rättschefen i Statsrådsberedningen . Det ordföranden nämner är det som ibland kallas för korttidsaffärer. Diskussionen har då ofta kopplats till att man skulle ha möjlighet att köpa och sälja ett innehav . Jag vill understryka att – och det har också redovisats till utskottet – varje förändring ska meddelas. Sedan upprättar vi en ny förteckning som återkommande sedan offentliggörs. Jag har inhämtat att rättschefen i Statsrådsberedningen avser att göra detta med tätare intervall för att på det sättet undanröja risken för det ordföranden frågar om. (M): Herr ordförande! Frågan om eventuell sekretess för uppgifter om innehav av bland annat aktier regleras, som statsministern varit inne på, i offentlighets- och sekretesslagen, noga räknat i 32:a kapitlet. Det kapitlet har rubriken till skydd för enskild i verksamhet som rör annan tillsyn, granskning, övervakning, m.m. Det handlar alltså om sekretess till skydd för den personliga integriteten, något som de flesta brukar tycka är en viktig fråga. I den paragraf som är aktuell, 32 kap. 6 §, finns det ett så kallas omvänt skaderekvisit, vilket innebär att sekretess är huvudregeln för uppgifter om aktieinnehav och därtill kopplade uppgifter som en enskild person har lämnat till en myndighet. Det kallar man även för stark sekretess. Eftersom diskussionen har varit uppe skulle jag därför vilja fråga statsministern hur statsministern ser på möjligheterna för regeringen att i den aktuella situationen åsidosätta lagens krav på skydd för den personliga integriteten. : Herr ordförande! Det är min uppfattning att vi inte ska göra på annat sätt än som jag har redovisat. Vi väljer kollektivt, denna regering och regeringen före oss, att eftergiva en del av sekretessen genom att vi kollektivt offentliggör den upprättade listan över vårt värdepappersinnehav. Det är ett eftergivande. Jag delar helt uppfattningen att presumtionen är sekretess. Regeringen väljer att kollektivt eftergiva det i dessa speciella fall. Det är för att möta risk för diskussioner av det slag som jag har svarat på när det gäller tidigare frågor. Jag anser att balansen i detta är väl funnen. Det har för övrigt gällt på det här sättet och också för regeringen före den jag leder. (FP): Statsministern säger att det är viktigt att undvika att hamna i intressekonflikter som statsråd och att inte förvärva värdepapper där statsråd är ansvariga. undrar jag: Om ett statsråd gör besök i ett företag och då visar intresse som regeringsmedlem och ändå förvärvar aktier i detta företag kort efter eller tidigare har en aktiepost, anser statsministern att det uppfyller de kriterier som finns att man håller ett respektavstånd till det företag som man också är ägare till? : Herr ordförande! Grundutgångspunkten är att statsråd har rätt att förvärva aktier med de begränsningar som jag här har redogjort för. I det här specifika fallet är det kopplat till ett enskilt statsråd, nämligen . Han har på direkta frågor av det slag som ledamoten ställer själv sammanfattat med att säga: Jag förstår att detta väcker frågor. Jag har därför själv dragit slutsatsen att jag ska överföra mitt aktieinnehav till extern förvaltare. Det har jag kvitterat att jag som regeringschef tycker är bra. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR (FP): Jag skulle också vilja ställa en fråga om det svar vi har fått från att avser att vara tydligare när det gäller korttidsaffärer framöver. Vill statsministern vara vänlig och utveckla detta. : Herr ordförande! Det var det svar jag gav på en tidigare fråga. Rättschefen i Statsrådsberedningen, som sitter här bredvid mig, är den till vilken statsråden meddelar förändringar i sitt värdepappersinnehav. På detta upprättar rättschefen en ny förteckning. Hon har till mig meddelat att hennes avsikt är att tätare offentliggöra denna förteckning. Det finns i utskottets underlag meddelande om hur ofta denna förteckning har offentliggjorts. Det är bland annat i syfte att undanröja risken för just den typ av korttidsaffärer som utskottet har frågat om. (V): Herr ordförande! Också jag är intresserad av detta med uppdateringen av förteckningen som var inne på. Ett problem i det system som har varit är att man har uppdaterat förteckningen men att den nya förteckningen inte har offentliggjorts annat än en gång eller vid förändring av ministrar, om jag förstått det rätt. Det kan hända ganska mycket däremellan. Vad gäller var det sju inköp av aktier under en väldigt som inte blev offentligt eftersom det föll inom det han anmälde och alltså var det som fortfarande var sekretessbelagt. Själva tanken har väl ändå varit att det ska offentliggöras, och man har eftergivit sekretessen just för att det inte ska bli misstankar. har vi fått besked om att man ska införa nya rutiner som syftar till att korttidsaffärer ska framgå av förteckningen. Då är min fråga: Hur ofta kommer den att uppdateras? Det rimliga om man vill ha det offentligt är att man uppdaterar den när det är förändringar. När förteckningen är uppdaterad borde den nya förteckningen offentliggöras. Är det så rutinerna kommer att se ut, eller hur ofta kommer det att bli? : Herr ordförande! Det jag har inhämtat är att det avses göras tätare. Jag vill också säga till ledamoten att det inte enbart är en gång och endast vid förändringar i regeringens sammansättning. I utskottets underlag finns nämnt hur detta har skett både och . Det som har meddelats, eftersom det är bland annat utskottet som har ställt frågor om detta, är att avsikten är att göra det tätare. Jag vill understryka att detta gäller eftergivandet när det gäller offentligheten. Statsrådet i sin egenskap av statsråd har en skyldighet att meddela förändringar i värdepappersinnehav och är underkastad alla delar av svensk lagstiftning direkt vid förvärvet. Insiderlagstiftning och allt annat och jävsprövningar gäller direkt. Detta gäller bara frågor kopplat till själva eftergivandet av offentligheten. (V): Det vet jag. Eftergivandet av sekretessen beror på att man vill att det ska kunna följas av allmänheten. Man ska kunna se hur ofta inköp sker och så. Då kunde man tänka sig att poängen med det skulle vara att det offentliggörs när någon har gjort en förändring. Då kan man följa. Jag undrar om ambitionen är att man ska offentliggöra den nya förteckningen när den är uppdaterad. : Herr ordförande! Det svar jag har inhämtat är att det avses göras tätare, alltså inte i direkt anslutning till varje förvärv utan tätare än vad som har gjorts tidigare. Ordföranden: Då får jag tacka statsministern och bisittaren för att ha kommit hit och svarat på våra frågor .