bet · H101SkU18 · 2014-02-24 00:00:00 — 2013/14:SkU18 Mervärdesskatt I betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner från allmänna motionstiden om skattesatser, avdragsrätt, ideell verksamhet och andra frågor inom mervärdesskatteområdet. Samtliga motioner avslås. I betänkandet finns tre reservationer (MP och SD) och två särskilda yttranden (S, MP och V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 1, 2013/14:Sk233 av i (M), 2013/14:Sk238 av (M), 2013/14:Sk242 av och (båda C), 2013/14:Sk243 av och (båda FP), 2013/14:Sk245 av och (båda KD), 2013/14:Sk257 av (S), 2013/14:Sk291 av och (båda M), 2013/14:Sk313 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk317 av (M), 2013/14:Sk322 av (M), 2013/14:Sk328 av (SD), 2013/14:Sk345 av (S), 2013/14:Sk385 av m.fl. (M), 2013/14:Sk396 av och (båda M), 2013/14:Sk415 av (KD), 2013/14:Sk417 av (S), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 28, 2013/14:N220 av (M) yrkande 2 och 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 29. Reservation 1 (MP) Reservation 2 (SD) 2013/14:Sk332 av (FP) och 2013/14:Sk337 av (FP). 2013/14:Sk215 av (M), 2013/14:Sk369 av och (båda KD), 2013/14:Sk408 av m.fl. (S), 2013/14:Sk426 av (S), 2013/14:Sk434 av (MP), 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 7 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 42. Andra frågor om mervärdesskatt 2013/14:Sk250 av Finn m.fl. (M), 2013/14:Sk260 av och (båda S), 2013/14:Sk266 av (M), 2013/14:Sk430 av (M) och 2013/14:N206 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 3 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (SD), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I det följande behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden som rör mervärdesskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkandet 2012/13SkU18. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om förändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservationerna 1 (MP) och 2 (SD) samt särskilt yttrande 1 (V). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och som görs i en yrkesmässig verksamhet. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktiga gemenskapsinterna förvärv och vid import. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser: och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden: – : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattsats även på restaurang och cateringtjänster. – : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att grundskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . De omsättningar av varor och tjänster på vilka reducerade skattesatser får tillämpas framgår av bilaga III till mervärdesskattedirektivet. I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02: SkU18, rskr. 199) tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknas till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag i fråga om livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. Inom EU har frågan om vilka varor och tjänster som bör kunna omfattas av en reducerad skattesats diskuterats . lade kommissionen fram ett meddelande (KOM(2007) 380) i vilket ett resonemang förs om hur det framtida skattesatssystemet skulle kunna se ut. Parallellt med den principiella diskussion som fördes i rådet lämnade kommissionen ett begränsat, konkret förslag som bl.a. innebar en möjlighet för alla medlemsstater att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på de tjänster som ingick i försöket med reducerad skattesats på vissa arbetsintensiva tjänster (det s.k. lågmomsförsöket) och på restaurangtjänster. Vid möte nåddes en överenskommelse om att alla medlemsstater som så önskar ska få tillämpa lågmoms på de tjänster som ingår i lågmomsförsöket, på restaurangtjänster och på ljudböcker. Efter uppgörelsen är det således numera möjligt för de medlemsstater som så önskar att införa en reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster. I grönboken om mervärdesskattens framtid – Ett enklare, stabilare och mera effektivt mervärdesskattesystem (KOM(2010) 695) – som utskottet behandlade , sägs följande om skattesatserna i avsnitt 5.2.3 på s. 15. Det har framförts att tillämpningen av en enda mervärdesskattesats för samtliga varor och tjänster skulle vara en idealisk lösning, om målet är att maximera den ekonomiska effektiviteten. förespråkas ofta, och i synnerhet av hälsorelaterade, kulturella och miljömässiga skäl, reducerade skattesatser som ett politiskt instrument för att skapa en enklare och mer likvärdig tillgång till undervisning och kultur och incitament till miljöinnovation och en kunskapsbaserad resurseffektiv tillväxt. Den nuvarande variationen i normalskattesatserna i EU och de reducerade skattesatserna i vissa medlemsstater verkar inte störa den inre marknaden. Detta beror i huvudsak på att det finns korrigeringsmekanismer (särskilda ordningar för distansförsäljning av varor eller tjänster och nya fordon, se avsnitt 4.2.1) i det nuvarande mervärdesskattesystemet, men denna variation bidrar väsentligt till att komplicera systemet. Gränsöverskridande transaktioner med varor och tjänster till en reducerad skattesats skapar emellertid efterlevnadskostnader och oklarhet angående rättsläget för företag. Detta är särskilt ett problem när ett företag blir skyldigt att betala mervärdesskatt i en medlemsstat där det inte är etablerat. Man skulle kunna tänka sig mer öppenhet och en bindande databas online över de varor och tjänster som omfattas av reducerade skattesatser Mervärdesskattesatserna för jämförbara produkter eller tjänster är fortfarande inkonsekventa. Medlemsstaterna får t.ex. tillämpa en reducerad skattesats på vissa kulturprodukter men måste tillämpa normalskattesatsen för konkurrerande tjänster online, som e-böcker och tidningar. I den digitala agendan för anges att man vid all översyn av den offentliga politiken bör beakta frågan om konvergens mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter. För att avskaffa denna diskriminering finns två möjligheter: antingen att behålla normalskattesatsen eller att i den digitala miljön tillämpa de reducerade skattesatser som gäller för varor på traditionella bärare. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) anförde regeringen följande under avsnitt 1.7.4 Regeringens reformambitioner (s. 60): Sänkt mervärdesskatt för vissa tjänster förväntas bidra till ökad varaktig sysselsättning genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete och att jämviktsarbetslösheten blir lägre. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster, där betydande effekter på den varaktiga sysselsättningen kan förväntas. Mervärdesskatten för dessa tjänster bör därför sänkas från . Därefter tillsattes en utredning med uppdrag att utreda dessa frågor. Utredningen föreslog i betänkande SOU 2011:14 att skattesatsen för omsättning av restaurang och cateringtjänster, med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl, skulle sänkas från till . I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 s. 267) lämnade regeringen detta förslag. antog regeringens förslag (bet. 2011/12:FiU1) och började den sänkta skattesatsen på för omsättning av restaurang- och cateringtjänster att gälla. Utredningen fortsatte sitt arbete med den andra delen av sitt uppdrag, dvs. att analysera effekter av sänkt nivå på mervärdesskattesatsen inom vissa andra delar av tjänstesektorn (SOU 2011:70). Efter det genomförda analysarbetet lämnade emellertid utredningen inga lagförslag om sänkt mervärdesskatt beträffande någon av de tjänster som skulle analyseras enligt uppdraget. Kommissionen presenterade sitt meddelande om mervärdesskattens framtid Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden (KOM(2011) 851). Meddelandet innehåller allmänna slutsatser från samrådet om grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. Beträffande skattesatser sägs följande på s. 11–12: Det finns därför ett antal faktorer som motiverar en granskning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Kommissionen anser att en sådan granskning bör bygga på en grundlig konsekvensbedömning som omfattar alla aspekter och som bygger på följande riktlinjer: Avskaffande av de reducerade skattesatser som försvårar en korrekt funktion av den inre marknaden. Reducerade skattesatser som har varit motiverade tidigare kan ha en snedvridande effekt på grund av en förändrad ekonomisk, affärsmässig och rättslig miljö. Avskaffande av reducerade skattesatser för varor och tjänster vars konsumtion motverkas av andra delar av EU:s politik. Detta kunde framför allt gälla varor och tjänster som är skadliga för miljö, hälsa och välfärd. Liknande varor och tjänster bör omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. (11) Kommissionen förespråkar en återhållsam användning av reducerade skattesatser för att öka mervärdesskattesystemets effektivitet. Kommissionen kommer att inleda en undersökning av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur enligt ovanstående riktlinjer. Därefter kommer den att lägga fram förslag enligt samma principer efter omfattande samråd med berörda parter och medlemsstater före utgången av 2013. Något förslag har ännu inte lagts fram av kommissionen. har i en rapport som tagits fram på grund av ett uppdrag från regeringen följt upp vissa frågor om sänkt mervärdesskattesats på restaurang- och cateringtjänster (, dnr 131 691509-13/113). I denna rapport redovisas analyser av effekterna av den sänkta restaurangmomsen på momsfusk och annat skatteundandragande. Enligt uppdraget skulle effekterna av två tidigare reformer, dvs. krav på personalliggare och kassaregister, beaktas i analysen. Vidare skulle relevanta branscherfarenheter inhämtas. I rapporten sägs följande på s. 5: Med en mer enhetlig momsstruktur minskar utrymmet för såväl avsiktlig som oavsiktlig felredovisning. Före momssänkningen beskattades mat som serverades på plats med normalskattesatsen på medan hämtmat beskattades som livsmedel, . Genom att redovisa delar av restaurangtjänsterna som hämtmat kunde företagen undgå lite drygt halva momsen. Före reformen redovisade restaurang- och cateringföretagen av sin omsättning eller av den totala omsättningen av mat till 12 procents moms. Enligt företrädare för branschen framstår det som en orimligt hög andel, vilket tyder på att denna form av skattefusk förekom i betydande utsträckning. Även anställda med kontrollerfarenhet från restaurangbranschen vittnar om att felaktig redovisning av moms var en vanligt förekommande form av skattefusk före reformen. I de telefonintervjuer som genomfördes med enskilda företag inom branschen ställdes därför en fråga om hämtmatens andel av företagets totala försäljning. Utifrån svaren uppskattades den faktiska andelen hämtmat till . Det innebär att av företagens omsättning redovisades till för låg moms. Även om underlaget bakom uppskattningen var relativt begränsat tyder den på att denna form av skatteundandragande uppgick till före reformen. Med andra ord innebar reformen att skatteundandragandet minskade med samma belopp. I motion 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen inom EU-samarbetet bör verka för att avskaffa momsen på körkortsutbildningar. I motion 2013/14:Sk233 av i (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheterna till enhetliga momssatser inom en och samma bransch. Detta för att ge bättre förutsättningar för ett dynamiskt näringsliv och en växande tjänstesektor. I motion 2013/14:Sk238 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att mervärdesskattesatserna inom turistnäringen bör bli mer enhetliga. kvarstår en skillnad mellan gästhamnar och campingplatser trots att de erbjuder i princip samma service. Gästhamnsmomsen bör sänkas till så att den blir densamma som för campingplatser. I motion 2013/14:Sk242 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att momsen på glasögon och kontaktlinser bör sänkas. I motion 2013/14:Sk243 av och (båda FP) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen bör göras. I motion 2013/14:Sk245 av och (båda KD) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn av mervärdesskattesatserna på kulturområdet bör göras i syfte att nå en enhetlig kulturmoms och att därmed momsen vid danstillställningar bör sänkas. I motion 2013/14:Sk291 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn av momssatserna inom kultur- och friluftssektorn bör göras. I motion 2013/14:Sk317 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att halvera momsen på körlektioner så att fler unga ges möjlighet att ta körkort. I motion 2013/14:Sk322 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av möjligheten för att verka för ett enhetligt momssystem för digitala och tryckta medier. I motion 2013/14:Sk385 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen. För övernattning i gästhamn och för vinteruppställningsplats för båtar gäller en skattesats på medan det för tält, husbil eller husvagn på campingplats gäller en skattesats om . I motion 2013/14:Sk396 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn av möjligheterna att avskaffa dansbandsmomsen bör göras. I motion 2013/14:Sk415 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att en utredning bör göras av om momsen på mat på konferenser kan jämställas med övrig matmoms på . I motion 2013/14:N220 av (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av möjligheterna att införa en sänkt och mer enhetlig turistmoms. I motion 2013/14:Sk257 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att en enhetlig moms för privata simskolor för barn bör införas. I motion 2013/14:Sk345 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att förutsättningarna för en enhetlig momssats för böcker oavsett medium bör ses över. I motion 2013/14:Sk417 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn av skattesatserna inom momssystemet behöver genomföras. I motion 2013/14:Sk313 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att regeringen bör lämna en redovisning av hur man inom ramen för arbetet med EU:s nya momsdirektiv driver frågan om sänkt moms på e-böcker och e-tidskrifter gentemot . I yrkande 2 anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag om sänkt moms på e-böcker och e-tidskrifter så snart EU:s nya momsdirektiv är på plats. I kommittémotion 2013/14:N441 av m.fl. (MP) yrkande 29 föreslås att mervärdesskatten på e-böcker bör sänkas. I kommittémotion 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 14 föreslås att åtgärder för att främja bilpooler bör genomföras, varvid bl.a. mervärdesskatten bör sänkas så att samma skattesats om som tillämpas på kollektivtrafik tillämpas. I kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 28 föreslås att köp av bilpoolstjänster bör betraktas som en transporttjänst med 6 procents moms, i likhet med kollektivtrafik och taxi. I motion 2013/14:Sk328 av (SD) föreslås ett tillkännagivande om att en översyn bör göras av de differentierade momssatserna. I kommittémotion 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 13 föreslås att stämpelskatten och byggmomsen bör sänkas. I partimotion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 8 föreslås att regeringen aktivt bör verka för att momsen sänks på e-böcker. I ett flertal av de behandlade motionerna föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya kategorier av varor och tjänster. Diskussioner om denna sorts frågor är av en ständigt pågående karaktär. Skattesatsen på e-böcker och digitala publikationer jämförd med andra medier tas upp i flera motioner. Finansminister har besvarat liknande skriftliga frågor (se t.ex. frågorna 2012/13:98 och 2012/13:179). I sitt svar på den första frågan skriver finansministern följande: Den svenska mervärdesskatten bygger på momsdirektivet och det reglerar möjligheterna att införa reducerade skattesatser, så kallad lågmoms. ger direktivet möjlighet att införa lågmoms på tillhandahållande av böcker på alla typer av fysiska bärare, det vill säga även ljudböcker på cd-skiva. Ändringen föregicks av ett aktivt arbete av den . Möjligheten till lågmoms omfattar dock inte elektroniskt levererade (nedladdade) böcker, det vill säga de som saknar fysiska bärare. Det är korrekt att och infört lågmoms på elektroniska böcker . De har dock av Europeiska kommissionen uppmanats att ändra sin lagstiftning och rättsliga åtgärder har inletts av kommissionen. I strategin för det framtida mervärdesskatteuttaget, som kommissionen lade fram , lanserades en djupgående reform av EU:s system för mervärdesskatt. Som ett led i detta har kommissionen beslutat att påbörja ett offentligt samråd i syfte att granska reducerade skattesatser för ett mer effektivt skattesystem. Samrådet sker genom att kommissionen på sin hemsida bjuder in medborgare, företag och andra intressenter att uttala sig. Kommissionen uppger att den avser att lägga fram förslag om mervärdesskattesatser . Det är angeläget att liknade produkter behandlas lika. Jag kommer därför att följa det pågående arbetet inom EU noggrant och konstruktivt. Finansministern upprepade detta i svar på en skriftlig fråga (2013/14:166). Utskottet anser att det ur svensk synvinkel är angeläget att lika produkter beskattas lika. När det t.ex. gäller frågan om momssats för e-böcker har påtalat detta både vid olika mötestillfällen med övriga medlemsländer i EU och vid enskilda möten med . I sitt utlåtande över (2010/11:SkU25), som överlämnats till kommissionen, sade skatteutskottet följande om skattesatser (s. 11): Det utskottet anfört innebär att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag (från skatteplikt) och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. kan önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte ses isolerat utan måste vägas mot andra samhälleliga behov. Det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för medlemsstaterna. Det kan finnas starka skäl för att i vissa sammanhang tillåta reducerade skattesatser för att kunna påverka konsumtion och sysselsättning. Enligt utskottets mening måste hänsyn också tas till politiska önskemål i medlemsstaterna om att kunna tillämpa låga reducerade skattesatser, bl.a. av sociala skäl. Lika nationella undantag och avvikelser bör dock löpande utvärderas för att motverka eventuell konkurrenssnedvridning, ökad komplexitet och administrativa bördor samt för att utröna om den förväntade effekten uppnåtts. Utskottet sade vidare (s. 12–13): Mervärdesskattesystemet har hamnat i otakt med den tekniska och ekonomiska utvecklingen där man noterar en ökande användning av ny teknik och en ökad inriktning på tjänster. Utskottet ser implementeringen av det framtida mervärdesskattesystemet som ett bra tillfälle för kommissionen att öppna upp för det digitala samhällets möjligheter. Framtidens mervärdesskattessystem måste behandla gränsöverskridande transaktioner via t.ex. mobiltelefoni och Internet på ett enkelt och effektivt sätt. Med ett enklare och effektivare system främjar vi internetekonomins tillväxt och framtidens jobb. När det gäller marknaden för böcker, tidningar och tidskrifter är det möjligt att tillämpa en reducerad skattesats på tryckta böcker i alla format samt ljudböcker och e-böcker i form av cd-skivor. Detsamma gäller för tryckta tidningar och tidskrifter. Digitala böcker, dvs. e-böcker och nedladdningsbara ljudböcker (ljud), omfattas dock inte av möjligheten till lågmoms. För dessa produkter samt för tidningar och tidskrifter som levereras online måste varje medlemsland inom EU tillämpa sitt lands normalskattesats. Utskottet anser att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns både i traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för där konvergens förordas mellan den fysiska världen och världen online, även i fråga om skatter (KOM(2010) 245, En digital agenda för ). Utskottet vill lyfta fram det faktum att kommissionen håller på med en omfattande översyn av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Det förslag som har aviserats till slutet av 2013 har dock ännu inte presenterats. Utskottet vill också återigen framhålla sin tidigare framförda enhälliga syn att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns i både traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för . Skattesatserna på e- böcker och digitala publikationer bör anpassas till vad som gäller för övriga publiceringsformat. Utskottet förutsätter att regeringen vid översynen av mervärdesskattedirektivet delar denna hållning. Även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplats, vill utskottet inte föreslå några förändrade regler. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående fortfarande inte någon anledning att rikta något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare förändring av mervärdesskattestrukturen. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag till ändrade regler om avdragsrätt på mervärdesskattområdet. Avdragsrätt utgör en rätt för den som är skattskyldig till mervärdesskatt att dra av ingående skatt på förvärv eller import för verksamhet som medför skattskyldighet (8 kap. 3 § mervärdesskattelagen [1994:200], förkortad ML). Avdragsrätt för inventarier i stadigvarande bostad Av 8 kap. 9 § första stycket 1 ML framgår dock att avdrag inte får göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad.