bet · H101MJU27 · 2014-06-11 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bildande av . BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:MJ363 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att fastslå allemansrättens rättsliga ställning inom svensk rättsordning. 2013/14:MJ368 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att stödja projekt för bättre förutsättningar för vandringsfisk. 2013/14:MJ370 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att intensifiera insatserna för att rädda fjällkon och andra hotade lantraser från utrotning. 2013/14:MJ382 av och (båda MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om behovet av att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan och regeringen när det gäller bottentrålning i reservat. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att stärka skyddsbestämmelser som införs i reservat, så att fler reservat blir helt fredade för skadlig mänsklig påverkan inom reservatområdet. 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att stärka arbetet med att få fler reservat på plats. 2013/14:MJ388 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att anpassa EU:s naturvårdsdirektiv. 2013/14:MJ397 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att värna allemansrätten. 2013/14:MJ410 av de (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att se över allemansrätten. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:MJ424 av m.fl. (V): 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen tar initiativ till förhandlingar med andra EU-länder för framtagande av regleringar som förhindrar att de biologiska värdena försämras i Natura 2000-områden genom ohållbart fiske. 2013/14:MJ431 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökad information till bärplockare. 2013/14:MJ438 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga en än mer aktiv förvaltningspolitik i fråga om säl och skarv. 2013/14:MJ440 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ersätta naturreservat med olika former av samförvaltning. 2013/14:MJ455 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om problematiken med utländska bärplockare i . 2013/14:MJ456 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur allemansrätten nyttjas. 2013/14:MJ472 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att genom ett tilllägg i nationalparksförordningen utse till förvaltare av den tänkta . 2013/14:MJ489 av m.fl. (S): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att allemansrätten ska värnas. 8.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en nationell översyn av skotertrafiken som bl.a. kan ge svar på hur finansiering och planering kan ske nationellt. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2013/14:MJ490 av m.fl. (S): 20.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU framhålla att det finns lokala nationella aspekter som gör att ett EU-land ska kunna säga nej till odling av enskilda GMO-grödor också av miljö- och hälsoskäl. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S): 3.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att utvärdera konsekvenserna av ändringen i när stoppregeln (9 kap. 6 a §) togs bort 2009. 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen bör analysera om det kan behövas en mer allmän avvägningsregel om biologisk mångfald i för att skydda rödlistade arter. 34.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om åtgärder för att säkerställa den biologiska mångfalden i vattendrag. 35.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen ska se till att uppföljningen av insatser för restaurering av vattendrag och fiskevård blir bättre. 48.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska presentera åtgärder för att nå miljömålet Myllrande våtmarker. 53.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de åtgärder som återstår för att uppfylla om biologisk mångfald bör fokusera på att skydda mer skog, särskilt skogsmark som inte är impediment eller skyddsskog, nedanför fjällnära områden. 58.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att regeringen behöver utarbeta förslag på hur den biologiska mångfalden i kulturlandskapet ska bevaras och miljömålet Ett rikt odlingslandskap ska nås. 59.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om förslaget på förändringar i biotopskyddet. 60.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om en ökad tillsyn för att utföra kontroller avseende brott mot terrängkörningslagen tillsammans med riktade informationsinsat- 69.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör initiera och sammanställa en handlingsplan för en kunskapssatsning om biologisk mångfald och eko- 71.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram en svensk handlingsplan för BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG att förhindra introduktion av nya invasiva arter och för bekämpande av dem som redan finns i vår natur. 2013/14:MJ496 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att överväga möjligheten till att tillåta skyddsjakt på vikaresäl i dess nordliga utbredningsområde. 2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att överväga möjligheten till att tillåta skyddsjakt på säl iallt vatten i de berörda länen, inte bara i de särskilda skyddsområdena. 2013/14:MJ498 av (M): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att förbjuda uttag av naturgrus i de områden där det har betydelse för dricksvattenförsörjningen. 2013/14:MJ506 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt skydda av den produktiva skogen. 2013/14:N226 av m.fl. (V): 4.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ska ställa krav på miljökonsekvensbeskrivning (MKB) med stöd av . BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG Tryck: , 2014 Jag vill inleda denna debatt med att citera . De här textraderna kan vi alla:"Kalla den änglamarken eller himlajorden om du vill Jorden vi ärvde och lunden den gröna Vildrosor och blåsippor och linblommor och kamomill Låt dem få leva, de är ju så sköna"Men även om det är vackert, sant och värt att kämpa för vore det att förringa den här frågan att säga att det är vad det handlar om, för det handlar om så mycket mer. Det handlar om det som den svenske forskaren tillsammans med en stor grupp andra forskare skrev om i tidningen , om planetens gränser, där en gräns handlar om just biologisk mångfald.Det Rockström beskriver är ekosystem som komplexa nät av arter som agerar tillsammans och cirkulerar, bearbetar och uppgraderar grundämnen till näringsämnen. Utan en mångfald av arter fungerar det inte. När arter försvinner sluter sig nätet igen, anpassar sig och ser ut att fungera som . Men för varje gång en art försvinner blir nätet tunnare och systemets motståndskraft minskar. Slutligen "kraschar" det, och produktionen upphör. På så sätt är också den biologiska mångfalden nyckel till motståndskraft mot klimatförändringarna.Därför är krisen för den biologiska mångfalden akut och berör vår egen överlevnad. Den mat vi äter, den luft vi andas och det sötvatten vi behöver, byggnadsmaterial, energi och mer därtill, produceras av ekosystemen.I om biologisk mångfald, som skrevs i och som utvecklades i , har världens länder enats om att miljöer som är viktiga för hotade arter ska skyddas. Vi socialdemokrater står bakom konventionen om biologisk mångfald och överenskommelsen i . För att klara Nagoyamålen måste arbeta med nya metoder och former av skydd parallellt med att öka bevarandet på det klassiska sättet med naturreservat och nationalparker. Vi vill också se fler reservat för att klara målet att skydda områden.Alla länder världen över har unika områden som det finns ett globalt värde i att bevara. har regnskogarna på , har och har djunglerna kring . Här i har vi ett viktigt globalt uppdrag att förvalta den världsunika skandinaviska taigan, alltså barrskogsbältet.Herr talman! Det ska finnas en balans mellan det allmännas rätt att bevara värdefulla naturmiljöer och den enskildes rätt att bruka sin egen mark. För oss socialdemokrater har det alltid varit lika viktigt att bevara tillfällen till sysselsättning och inkomst från skogen som att säkerställa att vårt naturarv bevaras till kommande generationer. Denna balans är skör men absolut nödvändig för att bevara både jobb och biologisk mångfald. Skogen ska skötas så att den långsiktigt ger god avkastning som den biologiska mångfalden behålls och hänsyn tas till det allmännas intressen.En viktig fråga är hur tillväxten ska kunna öka utan att miljöhänsynen minskar. Vi menar att delar av den produktiva skogen kan skötas med en särskild miljöhänsyn. De skogsvårdande insatserna som röjning, gallring och återplantering behöver öka. Det behövs en modern skogsvårdslag som säkerställer balansen mellan miljömål och produktionsmål och som tydliggör behovet av skogsvårdande insatser och skogens roll i klimatpolitiken.Den biologiska mångfalden är en viktig del av flera av beslutade miljömål. har både och regeringen i budgetpropositionen konstaterat att med nuvarande beslutade åtgärder uppnås inte 14 av de 16 miljömålen före , ett målår som regeringen befäster i miljömålspropositionen 2010.I förra veckan deltog jag i ett seminarium i samband med att kritiserat för att vi inte klarar våra miljömål. Där angav att denna nu debatterade proposition skulle innehålla lösningen på hur vi ska nå 10 av de 14 miljömål som vi annars inte når. Hon lyfte i sitt engelska tal fram propositionen som ett "lagstiftningspaket" för att klara miljömålen. Problemet för mig är att jag inte ser detta när jag läser propositionen. Var finns lösningarna? Var finns åtgärderna?Vi har i den av regeringspartiernas företrädare ofta hyllade Miljömålsberedningen arbetat intensivt för att få fram förslag för att klara miljömålen och vårt åtagande i FN:s konvention om biologisk mångfald. Men denna proposition om biologisk mångfald är ett tydligt exempel på hur förändringarna i det svenska miljömålssystemet, som den borgerliga regeringen drev igenom förra mandatperioden, har lett till att miljöarbetet har tappat fart. Regeringen ger uppdrag till den parlamentariska beredningen. Miljömålsberedningen, med små resurser och kort om tid, utreder etappmål och hur målen ska nås. står alltför mycket i vänteläge. Regeringen levererar inte tillräckligt med aktiva åtgärder, och myndigheterna lämnar inga förslag till regeringen i avvaktan på nya etappmål.När Miljömålsberedningen sedan presenterar förslag till regeringen visar det sig att dessa inte är förankrade, trots att regeringspartierna har representanter i Miljömålsberedningen. Vi är tillbaka där vi började. Det är nya förlorade år för miljön.Miljömålsberedningen föreslog nämligen att vi ska skydda av landytan i . Regeringen har anammat det förslaget, och det är bra. Men Miljömålsberedningen hade en mycket noggrann beräkning på hur detta skulle gå till. Genom att addera skyddad hektar i en rad befintliga åtgärder med det vi kan skydda med hjälp av ett antal nya metoder, som beredningen föreslog, fick beredningen ihop av landytan.Regeringen har i den proposition som är lagd på bord plockat bort och sagt nej till ett antal av de åtgärder som beredningen föreslog i bred samverkan men får ändå summan att motsvara av landytan.Vad är det här för siffertricksande? Är det seriöst? Kan någon från regeringssidan förklara hur det hänger ihop?Det är också så att det inte bara är mängden mark som ska skyddas enligt FN-överenskommelsen om biologisk mångfald. Det handlar också om kvaliteten, vilken mark som ska skyddas. Det ska vara mark som är viktig för biologisk mångfald, och den ska vara representativ. Det ska vara rätt biotoper som skyddas - det ska vara områden av särskilt stor betydelse för biologisk mångfald och ekosystemtjänster.En viktig del i den svenska planen för att nå målet är de frivilliga avsättningar som skogsbolagen gör. Det är nödvändigt för att ska klara målet. Skogsbolagen får självklart välja att spara den skog de vill, eftersom det är just frivilliga avsättningar. Men om staten ska kunna räkna in dem som en del av det vi ska skydda enligt behöver vi ha koll på kvaliteten på de frivilliga avsättningarna.Därför är det viktigt att de är permanenta och att bolagen inte bara flyttar skyddet mellan skogar som står i väntan på slutavverkning. Det är också viktigt att det finns en vetenskaplig bedömning av om de frivilliga avsättningarna verkligen är värdefull skog med stor biodiversitet, som strategiska plan kräver.Därför bör kvaliteten på de frivilliga avsättningarna granskas innan de räknas in i det svenska åtagandet. Regeringen bör, i enlighet med Miljömålsberedningens förslag, göra denna granskning i dialog med skogsbolagen så att de frivilliga avsättningarna blir just transparenta, kontinuerliga och kvalitativa nog att vara en del av uppfyllande av mål 11 i den strategiska planen.Men det förslaget överlevde inte processen i - trots att det var framtaget i Miljömålsberedningen i bred enighet mellan partierna.Herr talman! Resultatet är att av regeringsmakt inte har lett till åtgärder som kan göra att miljömålen nås till 2020. Kort tid återstår, och för att klara miljömålen krävs ett betydligt mer aktivt, åtgärdsinriktat arbete - något mycket ambitiösare än detta som den moderatledda regeringen nu presenterat kring biologisk mångfald.Krisen för den biologiska mångfalden är akut och berör vår egen överlevnad. Den mat vi äter, den luft vi andas och det sötvatten vi behöver, byggnadsmaterial, energi och mer därtill produceras av ekosystemen. Den biologiska mångfalden är en motståndskraft mot klimatförändringarna. Därför räcker det inte med stora ord, utan nu krävs åtgärder som på riktigt kan göra skillnad i rätt tid.Jag står självklart bakom alla socialdemokratins förslag till åtgärder men vill för tids vinnande yrka bifall endast till reservation nr 8. Efter den här propositionen kan regeringen inte gärna skylla på att man inte förstod bättre, att man inte visste att vi är beroende av friska ekosystem som förser oss med luft, rent vatten, mat, energi, råvaror, klimatreglering och många av de andra ekosystemtjänster som vi ofta tar för givna trots att vi är helt beroende av dem för att kunna leva ett gott liv, eller ett liv över huvud taget.Ibland ställer politiker miljön mot jobben, tillväxten, välfärden eller vad det nu kan vara, ungefär som om miljön var någonting vi kunde välja bort för att få mer av någonting annat. I själva verket är det precis tvärtom: Utan en frisk miljö har vi snart heller ingen tillväxt eller vad det nu var vi strävade efter.Med den här propositionen visar regeringen att man har den insikten, i alla fall i teorin. Propositionen innehåller en alldeles ypperlig retorik om värdet av ekosystemtjänster, vikten av att värna dem och den biologiska mångfald som är en grundförutsättning för ekosystemens långsiktiga kapacitet att leverera ekosystemtjänster. Men trots den goda retoriken är de förslag man lägger fram helt otillräckliga om man på allvar vill värna den biologiska mångfalden och de ekosystemtjänster man har hyllat.Även om friska ekosystem i längden är en förutsättning för allt vi håller kärt ska jag inte förneka att det kortsiktigt kan finnas en hel del målkonflikter. På kort sikt kan det vara lönsamt att hugga ned all skog, fiska upp all fisk, gräva upp alla mineraler och lämna en fattigare värld till barn och barnbarn. Långsiktigt är det förstås vansinne, men kanske förklarar det varför den här propositionen till största delen stannar vid retorik.Låt oss ta skogen som exempel. Vill vi ha en stark skogsnäring också behöver vi skogar med mångfald, robusta skogar som står pall för insektsangrepp, stormfällningar och annat som följer i klimatförändringarnas spår. Här och kan det däremot vara mer lönsamt att fortsätta med idel hyggen och plantager, trots att det blir mer sårbart. I det läget väljer regeringen den kortsiktigt mest bekväma vägen och slår fast att vi ska fortsätta med den politik som lett fram till dagens miljömålsfiasko.I dag misslyckas vi med 14 av 16 miljömål - det är ett fiasko - bland annat alla som är knutna till biologisk mångfald. Vi kan inte gärna skylla på andra länder, utan det är i hög grad vi själva som bestämmer om vi vill klara den biologiska mångfalden i eller inte.Efter all insiktsfull retorik om värdet av biologisk mångfald och ekosystemtjänster som läggs fram i propositionen skulle man kunna tro att regeringen också lägger fram en rad förslag på hur vi ska nå de miljömål kopplade till biologisk mångfald som vi misslyckas med - men icke.Två lagförslag lägger man fram: en uppluckring av biotopskyddet för småbiotoper i odlingslandskapet, som med den här utformningen rent av riskerar att försämra skyddet av den biologiska mångfalden, och därutöver en smärre ändring i skogsvårdslagen, som är bra men ärligt talat ingen revolution.Det är de konkreta lagförslag man lägger fram. Sedan gör man en rad bedömningar av typen "det här är viktigt, och det ska vi hålla ögonen på".Något mer konkret är de planer man lägger fram för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster, till exempel vägledningar till myndigheter och andra aktörer så att de bättre kan jobba med ekosystemtjänstbedömningar.Det förslag från utredningen om ekosystemtjänster som jag satte störst hopp till, nämligen att öka synligheten av hållbarhetsfaktorer i underlag för finanspolitiska beslut genom att redovisa hållbarhetsindikatorer i rapporter om den ekonomiska utvecklingen, skjuter regeringen däremot . Det är synd.I propositionen redogörs också för de etappmål som regeringen satt upp för att skydda natur. För områden har man bestämt sig för att skydda av arealen, trots att man i internationella förhandlingar tidigare drivit , och trots att forskningen indikerar att vi snarare borde upp mot . Även om skyddade områden kortsiktigt kan komma i konflikt med fisket innebär skydd av barnkammare och andra viktiga områden för fisken i förlängningen att vi får starkare fiskbestånd . Det finns mycket att vinna på högre ambitioner. borde minst skydda av våra havsområden.För land och sötvatten säger regeringen att man ska skydda av arealen, men skrapar vi lite på ytan ser vi att det bygger på en hel del kreativ bokföring. De ytterligare arealer man räknar upp som ska skyddas når inte , utan för att nå dit räknar regeringen också med en hel del andra instrument. Det är strandskyddet, som bara skyddar mot bebyggelse och som vi diskuterade att regeringen vill luckra upp ytterligare. Vi har den generella miljöhänsynen inom skogsbruket, som handlar om skydd av den brukade skogen och inte om skyddade områden. Vi har också skogliga impediment, som bara delvis är skyddade mot åtgärder som kan skada dem. Om man börjar räkna med alla de här sakerna för att nå upp till det mål man säger sig nå är skyddet inte mycket värt. Det är faktiskt direkt vilseledande.Skyddet är dessutom starkt koncentrerat till vissa naturtyper, som till exempel fjäll, trots att vi lovat internationellt att vi ska skydda områden som är biologiskt värdefulla och ekologiskt representativa. Att vissa värdefulla naturtyper är klart underrepresenterade i skyddet vet vi - det krävs ingen ytterligare utredning för att slå fast det.En naturtyp som är klart underrepresenterad i dagens skydd är den produktiva skogen. Det är också dit många av de hotade arterna i natur är knutna. Menar vi allvar med våra internationella åtaganden för biologisk mångfald och våra egna miljömål behöver vi skydda betydligt mer skog. Då duger det inte att slå fast att vi ska fortsätta skydda skogar i dagens takt, den takt som dömts ut av som otillräcklig för att nå miljömålen. menar att det långsiktiga målet ska vara att skydda av den produktiva skogen.Förutom att skydda fler skogar behöver vi öka hänsynen till naturvärden och sociala värden i den brukade skogen. Fler skogsägare som vill bruka sin skog hyggesfritt kan vara ett sätt, men vi behöver också större hänsyn i det konventionella trakthyggesbruket. Dagens lagstiftning har visat sig inte vara tillräcklig för att klara miljömålen, och efterlevnaden har i många fall visat sig brista.Jag tror i och för sig att de allra flesta markägare vill väl, men när det som i praktiken knappast finns några sanktioner är det inte så märkligt om en och annan tar genvägar. Därför behöver vi en ordentlig översyn av skogsvårdslagen utifrån vad som krävs för att klara våra egna miljömål och våra internationella åtaganden.Herr talman! Jag var övertygad om att jag skulle dra över tiden och att det var lagom att sätta punkt här. Jag inser nu att jag har en minut kvar - jag skulle kunna fylla den med allt annat.Jag kanske kan tala lite mer om ekosystemtjänster och tillväxt. De av oss som hörde delar av debatten som partiledarna hade hörde att det var mycket snack om tillväxt. Därför tycker jag att det är spännande att läsa den ekosystemtjänstutredning som ligger till grund för det här betänkandet.Utredningen skriver mycket om att vi måste kunna titta på andra faktorer än bara ekonomisk tillväxt. Den skriver så här: "Om man fokuserar på att maximera bruttonationalprodukten (BNP) blandar man ihop mål och medel. På så sätt osynliggörs naturen som grundförutsättning för välfärd och välbefinnande." Det är ett misstag, menar jag.Jag nöjer mig därmed med att yrka bifall till reservation 1. debatterar vi som bekant MJU27, En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster.Sverigedemokraterna har i detta betänkande inkommit med sex reservationer som partiet givetvis står bakom, men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 5.Herr talman! I tidigare debatter har jag framfört att en av förutsättningarna för en långsiktig och hållbar miljöpolitik är kopplad till ett lands välstånd och tillväxt. För mig är det helt uppenbart att rikare länder på ett bättre sätt och mer aktivt jobbar med kraftfulla miljöreformer än fattiga länder, där befolkningen måste kämpa var dag för att ens sätta mat på bordet.Precis som sade i ett tidigare anförande har det här diskuterats under partiledardebatten, då med anledning av mål: en ekonomi som inte bygger på tillväxt. Det är deras nya paroll. Jag tycker det var bra att den debatten fördes. Den var ganska klargörande.Jag menar att ekonomisk tillväxt såklart gynnar reformer för biologisk mångfald, som vi diskuterar här , och att välstånd ger utrymme för långsiktig planering och genomtänkta prioriteringar.Herr talman! De betande djuren blir allt färre i , och detta menar vi är ett allvarligt hot mot den biologiska mångfalden.De svenska ängs- och betesmarkerna har minskat kraftigt de .