bet · H101TU17 · 2014-06-04 00:00:00 — Med anledning av de omfattande förändringarna för genomförande av flygtrafiktjänst gav regeringen i uppdrag åt en särskild utredare att utreda verksamhetsform, de militära kraven på lokal flygtrafiktjänst, konsekvenserna för den civil-militärt integrerade flygtrafiktjänsten och vilka åtgärder som är nödvändiga. överlämnade utredaren betänkandet Färdplan för framtiden – en utvecklad flygtrafiktjänst (SOU 2012:27). Utredningen remitterades och av remissyttrandet från Försvarsmakten framgick att det trots utredningens förslag för att stärka den civil-militära integrationen fanns en stor oro från Försvarsmaktens sida att möjligheterna att verka med flygstridskrafterna i alla beredskapsskeden och i krig skulle begränsas om organisation och därmed sammanhängande kompetens skulle falla under en viss nivå. Försvarsmakten uppgav att man i en sådan situation åter skulle tvingas bygga upp en separat militär flygtrafiktjänst. Försvarsmaktens remissyttrande ledde till ytterligare beredning av frågan. beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare för att kartlägga Försvarsmaktens behov av flygtrafiktjänst. Syftet är att ge underlag för vilken volym av statligt utförd flygtrafikledningstjänst som är nödvändig vid en civil-militärt integrerad flygtrafiktjänst (dir. 2014:64). Utredningen ska ta fram underlag för hur de militära behoven kan säkerställas inom ramen för den civil-militära integrationen som möjligheterna för andra aktörer ska bevaras så långt det går. Utredaren har även i uppgift att göra en uppskattning av kostnaderna för att införa en separat militär flygtrafiktjänst. Utredningsuppdraget ska redovisas . informerade Försvarsmakten utskottet om bl.a. frågor om försvarets behov av flygtrafiktjänst. Bestämmelsen om flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till en flygplats finns i 6 kap. 13 § luftfartslagen (2010:500). Sådan flygtrafikledningstjänst får ombesörjas av den som driver flygplatsen eller den som får ett sådant uppdrag av den som driver flygplatsen. Den närmare omfattningen av aktuellt luftrum får bestämmas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Transportstyrelsen har fått uppdraget att bestämma omfattningen, se 6 kap. 10 § luftfartsförordningen (2010:770). I Transportstyrelsens föreskrifter ställs generella krav på att den som utnämns som leverantör av flygtrafikledningstjänst ska kunna hantera förekommande fall av militär luftfart och ha rutiner för samverkan med Försvarsmaktens stridsledning och luftbevakning. EU har fattat ett antal beslut som syftar till att avreglera luftfarten och stärka konkurrensen i den. Ett gemensamt europeiskt luftrum (Single European Sky, SES) skapades genom flera beslut . tillkännagav för regeringen att den lokala flygtrafikledningstjänsten på Swedavia AB:s flygplatser, de militära flygplatserna, flygplatser som Försvarsmakten har stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart ska utövas av . beslut innebär att marknaden för flygtrafiktjänst i skulle begränsas och förutsätter en förändring av gällande luftfartslag. Utskottet bedömer att systemet med integrerad civil-militär flygtrafiktjänst är ändamålsenligt, och det unika svenska systemet med civil-militär integration ger såväl samhällsekonomiska som statsfinansiella vinster. En återgång som skulle innebära att en egen militär leverantör av flygtrafiktjänst måste byggas upp bedöms bli mer kostsam och mindre effektiv både för den militära och den civila verksamheten. Den svenska modellen har ingen motsvarighet inom EU och lämpar sig inte för konkurrensutsättning. Utskottet vill här påminna om att de initiativ som EU tagit inom detta område inte berör militär luftfart och att flygtrafiktjänst för militär luftfart är en nationell angelägenhet för medlemsstaterna. Utskottet ser med stor oro på att överföringen av flygplatser till gjordes utan någon vidare analys av konsekvenserna för den civil-militära integrationen och på att regeringen helt tycks bortse från tillkännagivanden som bl.a. syftat till att säkra försvarets behov. Det finns ett militärt behov av ett flertal civila flygplatser, företrädesvis de statliga. Det kan vara för basering av incidentberedskap, flygövningar, alternativ flygplats eller ett behov ur beredskapssynpunkt. Utskottet bedömer dessutom att det kan finnas ett visst civilt intresse för vissa flygplatser ur ett krisberedskapsperspektiv. Ett krav är att Försvarsmakten ska kunna verka i allt svenskt luftrum och vid flygplatser under alla beredskapsskeden. Beredskapsplaneringen görs av Försvarsvarsmakten och . Insatsförbanden för flygtrafiktjänst består helt av verksanställda. För att ska kunna vara leverantör av flygtrafiktjänst åt militär luftfart förutsätts att verket bibehåller både volym, kapacitet och kompetens. Konkurrensutsättningen riskerar att underminera detta och omöjliggöra att kan fortsätta att utnyttja de fördelar som den civil-militära integrationen har medgett. Konkurrensutsättningen riskerar också att rycka undan förutsättningarna för det svenska försvaret att skydda flygstridskrafterna genom spridning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det finns starka skäl för en återreglering av flygtrafiktjänster med en bibehållen civil-militär integration. Därigenom garanteras att lokala flygtrafikledningstjänster kan tillhandahållas vid flygvapnets flottiljer och att kan utföra sina försvarsrelaterade uppgifter i samtliga beredskapsskeden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD) och (V). Försvarets behov av flygtrafiktjänst (M, FP, C, KD) (M), (M), (M), (M), (FP), (C), (M) och (KD) anför: Vi lägger stor vikt vid att de militära kraven på flygtrafiktjänst ska kunna tillgodoses under olika beredskapsgrader och i krig. Vi kan konstatera att en särskild utredare har fått i uppdrag att utreda hur detta kan ske utan att möjligheterna till konkurrensutsatt upphandling begränsas mer än nödvändigt. Vi välkomnar att regeringen skyndsamt låter en utredare göra en ytterligare kartläggning av Försvarsmaktens organisatoriska och resursmässiga behov av flygtrafiktjänst. På detta sätt bedömer vi att det blir möjligt att bibehålla det ändamålsenliga systemet med integrerad civil-militär flygtrafiktjänst även när den lokala flygtrafikledningen konkurrensutsätts. Då vi inte vill föregripa resultatet av den utredning som ska redovisas anser inte vi att det finns skäl att tillstyrka förslaget om återreglering av viss flygtrafiktjänst. Återreglering av viss flygtrafiktjänst beslutade att inom ramen för sitt planerade betänkande Luftfartsfrågor (bet. 2013/14:TU17) ge näringsutskottet tillfälle att yttra sig över frågan om återreglering av viss flygtrafiktjänst i de delar som berör näringsutskottets beredningsområde. Enligt riksdagsordningen bereder näringsutskottet bl.a. ärenden om regional tillväxtpolitik och konkurrensförhållanden i näringslivet. Sammanfattningsvis ser näringsutskottet, utifrån de utgångspunkter som utskottet har att beakta, inget hinder mot det lagförslag som trafikutskottet har presenterat. I yttrandet finns en avvikande mening (M, FP, C och KD). Återreglering av viss flygtrafiktjänst I och med att den nuvarande luftfartslagen (2010:500) trädde i kraft öppnades marknaden för flygtrafikledningstjänster vid flygplatser för konkurrens. I 6 kap. 13 § luftfartslagen anges att innehavaren av en flygplats har möjlighet att själv ombesörja flygtrafikledning eller överlämna ansvaret till en annan leverantör. Frågor som gäller flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till en flygplats prövas av Transportstyrelsen, se 6 kap. 10 § luftfartsförordningen (2010:770). Regeringen tillsatte en utredning om verksamhetsform och förutsättningar för flygtrafiktjänst i (dir. 2011:101). Utredningen presenterade sitt betänkande Färdplan för framtiden – en utvecklad flygtrafiktjänst (SOU 2012:27) . Utredningens förslag remitterades av regeringen. antog trafikutskottets förslag (bet. 2011/12:TU15) till tillkännagivande om att ytterligare steg mot konkurrensutsättning av flygtrafikledningstjänsten inte skulle ske förrän det pågående beredningsarbetet med anledning av ovanstående utredning avslutats och regeringen återkommit till och redovisat vad som vidtagits för att tillförsäkra att fortsatt fullgod flygsäkerhet har högsta prioritet och att hänsyn tas till Försvarsmaktens behov. antog vidare trafikutskottets förslag (bet. 2012/13:TU18) till tillkännagivande om återreglering av delar av flygtrafikledningstjänsten. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (M, FP, C och KD). har med anledning av tillkännagivanden berett frågan om återreglering av delar av flygtrafikledningstjänsten. I skrivelsen Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2013/14:75) anger regeringen att ett utkast till lagförslag har remitterats och att remissinstanserna har framfört kraftiga invändningar mot regleringens innehåll och konsekvenser. Vidare framgår av skrivelsen att regeringen har för avsikt att analysera invändningarna närmare. I motion 2013/14:T517 av m.fl. (S) yrkande 47 efterfrågas ett tillkännagivande om att ingen fortsatt konkurrensutsättning av flygledartjänster ska ske. Motionärerna anser att det finns klara fördelar med en sammanhållen flygtrafikledning i under ledning av . Motionärerna framhåller att flygledning är en strategiskt viktig verksamhet både när det gäller flygsäkerhet och ur försvarssynpunkt, och att är unikt såtillvida att civil och militär flygtrafikledning är helt integrerade. Vidare betonar motionärerna att om skulle gå in i en period med höjd beredskap måste Försvarsmakten ha omedelbar och fullgod tillgång till trafikledare och att detta behov inte kan riskeras genom konkurrensutsättning av verksamheter som är nödvändiga för Försvarsmakten. beslutade (prot. 2013/14:29) om att begära in Lagrådets yttrande över ett lagförslaget som tagits fram av utskottet. Ledamöterna från M, FP, C och KD reserverade sig mot beslutet. I lagrådsremissen (dnr. 1856-2013/14) föreslås att luftfartslagen kompletteras med en bestämmelse om att rätten att ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen inte ska gälla flygplatser som ägs eller drivs av staten eller en juridisk person där staten har ett bestämmande inflytande. I lagrådsremissen framhåller trafikutskottet att flygtrafikledningstjänst, som är en mycket viktig myndighetsutövning, huvudsakligen bör utföras av en myndighet och att det är synnerligen angeläget att Försvarsmaktens behov kan tillgodoses i alla beredskapslägen. Vidare redovisas i lagrådsremissen en konsekvensanalys. I lagrådsremissen föreslås lagen träda i kraft . Lagrådet lämnade ett yttrande med anledning av trafikutskottets förslag. Berörda aktörer har getts möjlighet att lämna synpunkter på förslaget om återreglering av viss flygtrafiktjänst. Flygtrafiktjänster finns för att säkerställa att luftfarten bedrivs med säkerhet, regularitet och effektivitet. Begreppet innefattar bl.a. flygtrafikledningstjänst och olika kommunikations-, navigerings- och övervakningstjänster. Vad gäller flygtrafikledningstjänst är syftet att förebygga kollisioner mellan luftfartyg i bl.a. luften och åstadkomma ett snabbt, effektivt och ekonomiskt trafikflöde under ett optimalt utnyttjande av luftrummet. Flygtrafikledningstjänst omfattar olika flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster. Statliga och regionala flygplatser I äger, driver och utvecklar det statliga bolaget tio flygplatser: /, , , , , /, /, , , och Åre/. Dessa tio flygplatser utgör även basutbudet av flygplatser som regeringen har fastställt för att säkerställa ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem som garanterar en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. Det finns också ett antal militära flygplatser som ägs av staten. Det finns 37 regionala flygplatser, vars olika ägare bl.a. är kommuner, landsting och regioner. Av trafikutskottets lagrådsremiss framgår att ingen statlig flygplats anlitar någon annan utövare för flygtrafikledningstjänsten än . Vidare framgår också att en privat aktör bedriver flygtrafikledningstjänsten vid nio regionala flygplatser, och en regional flygplats bedriver verksamheten i egen regi. Utredningen behov avseende flygtrafiktjänst Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga Försvarsmaktens behov avseende flygtrafiktjänst (dir. 2014:64). Syftet med utredningen är att ge underlag för vilken volym av statligt utförd flygtrafikledningstjänst som med civil-militärt integrerad flygtrafiktjänst är nödvändig. I utredningens uppdrag ingår bl.a. att analysera och redovisa de EU-rättsliga konsekvenserna av en återreglering samt redovisa en bedömning av påverkan på regionala flygplatser av olika begränsningar av möjligheten att i egen regi ombesörja eller upphandla flygtrafikledningstjänst. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill anföra följande mot bakgrund av trafikutskottets lagrådsremiss, där det föreslås en återreglering av flygtrafikledningstjänsten vid de flygplatser som ägs och drivs av staten eller juridisk person där staten har ett bestämmande inflytande. Förslaget har sin grund i att trafikutskottet föreslog ett tillkännagivande, vilket antog, om en återreglering av delar av flygtrafikledningstjänsten (bet. 2012/13:TU18). Regeringen har inte återkommit till med ett förslag på den lagändring som trafikutskottet efterfrågade, och trafikutskottet bedömer därför att bör anta ett eget lagförslag om återreglering. Utskottet vill inledningsvis instämma i vad som sägs i motion 2013/14:T517 (S) om att det finns klara fördelar med en civil-militär integrerad flygtrafiktjänst under ledning av . Samhällsviktiga behov kan inte riskeras genom konkurrensutsättning av verksamheter som är nödvändiga för samhällets funktioner; i detta fall gäller det Försvarsmakten som är helt beroende av flygtrafikledning. Det har i samband med beredningen av förslaget framkommit synpunkter om att återregleringen riskerar att öka kostnaderna för de regionala flygplatserna, vilket då anses kunna leda till att vissa regionala flygplatser läggs ned. Utskottet vill här betona vikten av regionala flygplatser och deras bidrag till att öka tillgängligheten i landet. Regionala flygplatser har en roll att spela när det gäller näringslivets utveckling i och underlättar också turism. Mot denna bakgrund anser utskottet att trafikutskottet har gjort en lämplig avvägning i den lagrådsremiss som utskottet tagit del av. Förslaget tar hänsyn till de regionala flygplatsernas behov av att kunna kontrollera sina kostnader för flygtrafikledningstjänsten genom att de fortsatt har möjligheten att upphandla leverantörer av denna tjänst. Vidare konstaterar utskottet att ingen av de flygplatser som omfattas av återregleringen har någon annan leverantör av tjänsten än . Utskottet finner det inte heller troligt att den marknad för flygtrafikledningstjänst som återstår efter ett beslut i enlighet med trafikutskottets förslag skulle vara ointressant för företag, särskilt inte om de redan har etablerat sig på marknaden. Utskottet noterar att de regionala flygplatserna också har möjlighet att driva sin egen flygtrafikledningstjänst, vilket i viss utsträckning redan sker . Utskottet anser därför att de regionala flygplatserna därmed även i fortsättningen kommer att ha möjlighet att påverka sina kostnader för flygtrafikledningstjänst. Utskottet kan inte, vad gäller de delar som ligger inom näringsutskottets beredningsområde, heller se något skäl för trafikutskottet att invänta regeringens tillsatta utredning Försvarsmaktens behov avseende flygtrafiktjänst (dir. 2014:64). Utskottet ser således, utifrån de utgångspunkter som näringsutskottet har att beakta, inget hinder mot det förslag som trafikutskottet har presenterat. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (MP), (M), (M), (S), (FP), (S), (S), (M), (SD), (V), Boriana (M), (S), (M), (S), (S) och (C). Återreglering av viss flygtrafiktjänst (M, FP, C, KD) (KD), (M), (M), (FP), (M), Boriana (M), (M) och (C) anför: Förslaget i trafikutskottets lagrådsremiss innebär att viss flygtrafiktjänst återregleras genom en ändring av luftfartslagen (2010:500). Förslaget går ut på att flygtrafikledningstjänsten för de flygplatser som drivs och ägs av staten eller en juridisk person där staten har ett bestämmande inflytande återregleras, medan de regionala flygplatserna undantas från denna återreglering. Vi vill med anledning av detta förslag anföra följande. För ett land som , som är både avlångt och glesbebott, är de regionala flygplatserna av stor betydelse för att öka tillgängligheten i landet. Detta kan vara en avgörande fråga för såväl det regionala näringslivet som den lokala besöksnäringen. Bland annat därför engagerar sig ett flertal kommuner, landsting och regioner och driver regionala flygplatser, trots att de ofta inte går med vinst. Flygtrafikledningstjänsten utgör en stor del av kostnaden för att driva en flygplats. När marknaden för flygtrafikledningstjänst konkurrensutsattes var det bl.a. med förhoppningen om att de regionala flygplatserna skulle kunna minska sina kostnader för flygtrafikledningstjänsten. Genom att de regionala flygplatserna har kunnat upphandla flygtrafikledningstjänsten har de också kunnat få ned kostnaderna för dessa tjänster med 20–bl.a. eftersom en privat aktör har kunnat ta sig in på marknaden och på så sätt konkurrerat med om utförandet av tjänsterna. Förslaget i trafikutskottets lagrådsremiss innebär att de flygplatser som ägs och drivs av staten, och som har av flygtrafikmarknaden i , enbart får använda sig av tjänster. En uppenbar konsekvens av detta kan bli att andra aktörer inte finner det ekonomiskt lönsamt att konkurrera med på den ytterst begränsade marknad som förslaget kvarlämnar. En återreglering som den som föreslås i lagrådsremissen skulle på så sätt skapa en i det närmaste monopolliknande marknad för vad gäller flygtrafikledning. Detta riskerar att öka kostnaderna för flygtrafikledningstjänsten för de regionala flygplatserna. Det har av remissinstanserna framförts att ökade kostnader för de regionala flygplatserna skulle kunna innebära att sådana flygplatser läggs ned, att antalet flygrutter minskar och att biljettpriserna ökar. Konsekvenser av detta slag skulle inte bara minska tillgängligheten i landet, utan också ha en negativ påverkan på såväl det regionala näringslivet som besöksnäringen. Därutöver skulle kostnadsökningarna som följer av en återmonopolisering av flygtrafikledningstjänsterna inte enbart drabba flygplatserna och deras ägare, utan även de flygbolag som upprätthåller den samhällsnyttiga trafiken. Ytterst kan detta få negativa konsekvenser för trafikeringen på mindre lönsamma destinationer. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2014:64) som bl.a. ska redovisa en bedömning av hur de regionala flygplatserna påverkas av olika begräsningar av deras nuvarande möjlighet att i egen regi utföra eller upphandla flygtrafikledningstjänster. Utredningen ska också analysera och redovisa de EU-rättsliga konsekvenserna av en återreglering. Båda dessa frågor är i sammanhanget relevanta och bör analyseras närmare. Utredningens slutsatser om dessa frågor bör därför inväntas innan fattar några beslut som innebär en återreglering av flygtrafikledningstjänster. Mot bakgrund av det ovan anförda anser vi, utifrån de utgångspunkter som näringsutskottet har att beakta, att trafikutskottet inte bör ta ett sådant initiativ som presenteras i lagrådsremissen. Den debatt vi ska ha kommer att behandla frågor för luftfarten. Det finns några frågor som har stor betydelse för framtiden.Luftfarten är ett viktigt transportslag för att kunna upprätthålla väl fungerande kommunikationer i ett till ytan stort land som . Tittar man på vissa delar av - det gäller både norra och sydöstra - ser man att det inte finns några kommunikationer som kan konkurrera med flyget , då järnvägen inte är utbyggd i den omfattning som behövs.Jag vill redan nu yrka bifall till reservationerna 1 och 4 och bifall till lagförslaget angående flygtrafikledningstjänst.Herr talman! Vi föreslår, för att stärka internationella tillgänglighet, att staten tillsammans med berörda parter, näringsliv och region tar fram en luftfartsstrategi med åtgärder för att stärka de internationella kommunikationerna till och från , för att få till stånd fler direktlinjer till de växande tillväxtmarknaderna, som ett led i att ha en bra tillgänglighet, för att öka exporten och besöksnäringen till och från . Detta skulle skapa fler arbetstillfällen i Sverige.Beklagligt nog väljer utskottet att avstyrka motionen från med flera angående en luftfartsstrategi.Herr talman! För att minska flygets klimatpåverkan behövs både fortsatt energieffektivisering av flygplansflottan och optimering av flygrutter genom bland annat gröna flygningar och inflygningar.Den nya generationens passagerarflygplan är energieffektivare än föregående generation. Därför är det positivt när flygbolag förnyar sina flottor.Jag har tidigare ställt frågan till regeringen om vad ett medlemskap i skulle innebära och om detta är möjligt, just för att stimulera nationella bolag till snabbare byte av flygplansflottan. Regeringen har lagt ett uppdrag att titta på detta, och det ska redovisas . Kapstadskonventionen innebär rabatt på räntan när man köper nya plan.Det miljö- och klimatarbete som Swedavia har bedrivit och bedriver är ett gott exempel, vilket också resulterat i att Swedavias tio flygplatser finns med på listan över fjorton certifierade flygplatser i världen. Det är jag hörde något om listan, så det kan ha tillkommit någon. Oavsett gör Swedavia ett bra arbete när det gäller miljöfrågor.Vi socialdemokrater anser att arbetet med utsläppshandel ska fortsätta och att vi ska arbeta genom EU med att få till stånd ett världsomspännande avtal.Ett annat viktigt instrument är Single European Sky - ett gemensamt luftrum för EU. Detta projekt kom till för att man behövde effektivisera och samordna användningen av luftrummet i . Det finns naturligtvis miljö- och säkerhetsvinster att göra i detta arbete.Herr talman! I betänkandet finns ett förslag om ändring av luftfartslagen. är unikt vad det gäller civil-militärt integrerad flygtrafiktjänst. Det finns inte i något annat land i . När tog över ansvaret för den militära flygtrafiktjänsten var syftet med integrationen att effektivisera och optimera flygtrafiktjänsten, i vilken trafikledningen ingår.Flygtrafikledningen har två primära uppgifter. Den första uppgiften är att förhindra kollisioner mellan flygplan och mellan flygplan och markfordon. Den andra uppgiften är att ge råd och information till piloten som har betydelse för ett säkert framförande av planet. Man ska också främja en välordnad flygtrafik och minimera negativ påverkan av luftfarten på miljön.Vi ser klara fördelar med en sammanhållen flygtrafikledning i under ledning av . Vi tycker att de statliga flygplatserna, som är centrala för Försvarsmakten, även fortsättningsvis ska flygtrafikledas av . Flygledning är en strategiskt viktig verksamhet både när det gäller flygsäkerhet och miljö samt ur försvarssynpunkt. Försvarsmakten har inga egna flygtrafikledare utan är helt beroende av flygtrafikledning.Försvaret har framfört att "utövare av flygtrafiktjänst för militär luftfart måste ha en tillräcklig volym för att kunna försörja med personal, utbildning, drift, utveckling, infrastruktur etc. Detta för att Försvarets krav och behov av flygtrafiktjänst, för militär luftfart ska säkerställas. En fragmentisering av flygtrafiktjänster försvårar möjligheten till en god beredskapsplanering, och flygtrafiktjänst under olika lägen av höjd beredskap." Som jag sa tidigare är flygtrafikledning en del av flygtrafiktjänsten.Herr talman! Vi har behandlat detta ärende två gånger tidigare under innevarande mandatperiod, men jag vill än en gång informera om hur det ser ut inom EU.