bet · H101TU11 · 2014-03-05 00:00:00 — Region har själva tagit fram ett dokument, som de kallar Gotländska ståndpunkter, som väl beskriver vad behöver för en fungerande infrastruktur med fastlandet.Med detta som utgångspunkt och med en tydlig anvisning till om att upphandla en ny period utgår vi i från att vi får en lösning till stånd som innebär fortsatt goda förbindelser mellan och fastlandet i både det som kallas för söder- och norrläge, alltså och . Vi har ställt oss positiva till att ett alternativ med statlig trafik tas fram men vill hoppas på att det finns konkurrenskraftiga privata lösningar. Vi hoppas också att upphandlingen sker på ett sådant sätt att innovationer och ny teknik successivt kan förbättra både trafik- och miljöaspekter.Att sommartrafiken sedan ger underlag för ytterligare turer och även innehåller en linje mellan och är som det bruka heta grädde på moset.Fru talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall till förslaget i trafikutskottets betänkande TU11 och yrka avslag på samtliga reservationer. Jag begärde replik eftersom jag tycker att det är intressant att diskutera kollektivtrafik på landsbygden. tog upp det, och jag håller fullständigt med om att det är viktigt att vi släpper fram nya innovativa idéer för att få fungerande kollektivtrafik också på landsbygden.Miljöpartiet har en reservation i betänkandet om det. Det är förslag som har avslagits av utskottets majoritet, av bland annat och . Det handlar bland annat om byabussar som på vissa ställen i landet kan vara en väldigt bra idé. Där det inte finns kollektivtrafik och det inte heller finns underlag för att köra bussar - det blir de tomma bussarna som talade om - köper kommunen i stället en buss som man kan hjälpas åt att köra med till närmaste knutpunkt där man kan ta sig vidare eller om man åker in och har gemensamma ärenden. Det har fungerat bra på många håll där man har bedrivit det som försöksverksamhet. Men för att det ska kunna permanentas och spridas till andra delar av landet måste man ändra regelverket. Det har utskottet nu avslagit.Det finns andra regelverk när det gäller yrkestrafiken som reglerar till exempel hur många ställen man får stanna på för att plocka upp samåkningskompisar innan det börjar räknas som yrkestrafik. Vi behöver göra ändringar i regelverket för att också släppa fram alternativa möjligheter för att ta sig fram på landsbygden.Varför tycker inte att vi ska underlätta för byabussar och för olika samåkningsprojekt på landsbygden? Tack för frågan, !Frågan om kollektivtrafik är, som jag sade, bemängd med utmaningar av olika slag beroende på var i landet vi befinner oss.Inledningsvis måste vi erkänna att vi när vi talar om landsbygd och glesare befolkade delar av vårt land alltid på ett annat sätt än i tätbefolkade områden kommer att bli tvungna att förlita oss på privata lösningar, i första hand personbilen. Vi kommer aldrig att hitta system som är tekniskt, ekonomiskt och praktiskt så konkurrenskraftiga att de kan närma sig tätheten och andelen av resorna som i tätorterna. Vi måste erkänna det. och jag är kanske inte riktigt överens om målen när det gäller det, men grunden är att det i stora delar av vårt land är och kommer att vara nödvändigt med möjligheter för biltrafik. Då är det desto viktigare att den är så miljövänlig som det krävs för att vi ska kunna ha ett hållbart samhälle även framöver.Jag tror också att grunden för trafik på landsbygd handlar om just kreativa möjligheter för de olika trafikanordnare som finns. Jag är inte beredd på att gå in på alla detaljer i det sammanhanget. Jag skulle mycket väl kunna tänka mig att det finns en och annan detalj i regelverk och annat som vi kan titta på, och i princip är jag positiv till sådant. Men det grundläggande måste vara att ansvaret ligger på dem som finns ute i regionerna, som själva får organisera trafiken och de innovativa lösningarna. Självklart kommer bilen alltid att behövas på landsbygden, men många av oss som bor på landsbygden vill också kunna samåka på ett lätt sätt. Det finns de som av olika skäl inte kan ha egen bil men ändå vill bo på landsbygden. Därför tycker jag att det är väldigt viktigt att vi underlättar när det gäller regelverket. Självklart hjälper kommuner och landsting till att organisera även sådana här lösningar, men själva regelverket måste komma på sin plats. Därför är det väldigt sorgligt att man avstyrker vårt förslag om att ändra i regelverket så att de försök med byabussar som har ägt rum skulle kunna permanentas och spridas till andra platser i landet. Därför vill jag återigen fråga varför man nu vill avslå de här förslagen i dagens betänkande. Jag vill inte på något sätt negligera att många har svårt att använda bil eller inte har möjlighet att utnyttja den typen av lösningar. Det krävs i grunden en kollektivtrafikliknande lösning, och det förekommer många olika varianter av det i hela vårt land. Det tror jag kommer att fortsätta utvecklas. Det finns ofta ett antal faktorer som inte gör det helt enkelt att lova att ändra den ena eller andra detaljregeln, och den diskussionen är jag inte beredd att gå in på . Men i grunden har vi en positiv inställning till att det ska finnas vettiga möjligheter att använda privatbil som kommunikationsmedel, i synnerhet på landsbygden. Vi bejakar också alla möjligheter till flexibla lösningar för att göra kollektivtrafiken både effektiv och användbar för dem som bor i de mer glesbefolkade delarna av landet. Detta är vi helt överens om. Färjetrafiken till och från är avgörande för utveckling och tillväxt. Färjetrafiken är landsväg till fastlandet, vilket innebär att den är det enda alternativet för godstransporter och för större delen av de resande. Grundläggande för en positiv utveckling av är tillgång till minst den bastrafik som finns i dag.Nuvarande trafiksystem har lett till en positiv regional utveckling på många områden. Trafiksystemet har också inneburit en kraftig ökning av både transporterat gods och antalet passagerare. Gotlänningarna har fördubblat sitt resande , då det blev möjligt med snabba förbindelser med moderna färjor. För näringsliv och invånare är fortsatt god tillgänglighet till avgörande. Det är även i fortsättningen nödvändigt med snabba överfarter året runt.För utveckling är det viktigt att ön binds samman med övriga i ett transportsystem som gör det möjligt att leva och bo på . Men det är också viktigt att trafiksystemen ska inrymma utvecklingsmöjligheter. Därför anser jag det viktigt att Gotlandstrafiken ska ses som en naturlig del av den nationella infrastrukturen och behandlas i likhet med de vägar, broar, järnvägar som staten ställer till förfogande i övriga delar av landet. Färjetrafiken till och från är mycket mer än kollektivtrafik, som den sorterar under i dagens betänkande.Det är nu viktigt att vi alla hjälps åt att gå vidare utifrån det färjetrafiksseminarium som hölls här i i går, där flera av ledamöterna från trafikutskottet, näringsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet deltog. Färjetrafiken till och från är inte enbart en trafikpolitisk fråga, utan den är också av seminariet i går att döma en minst lika viktig näringspolitisk fråga.Fru talman! Färjetrafiken till och från är som sagt avgörande för utveckling, och låt den nu få utvecklas så att fortsättningsvis kan vara en konkurrenskraftig del av . Det är det som gör att människor fortsättningsvis väljer att bosätta sig och verka på Gotland.Med detta yrkar jag bifall till reservation 9 om Gotlandstrafiken. (Applåder)I detta anförande instämde (S). Precis som föregående talare, , nämnde var alltså representanter från här i i går. Det var i en av samlingslokalerna i som blev så proppfull att vi fick pressa in stolar för att alla skulle kunna få plats. Inte minst var det många ledamöter från trafikutskottet som var på plats. Jag tror att alla partier utom och var där, och jag vill verkligen uttrycka mitt varma tack för det. Det är väl ungefär samma närvaro här i kammaren , för övrigt.Just nu är Gotlandstrafiken föremål för ett upphandlingsförfarande, och då får inte riksdagsledamöter eller andra interferera i själva upphandlingen. Det som ledde fram till upphandlingen har varit en ganska jobbig period, får jag tillstå. Det är inte så konstigt. För oss gotlänningar är detta det allra viktigaste. Även om det hela faller väl ut är det inte så konstigt om själva upphandlingsförfarandet präglas av oro.Nu har vi i upphandlingsunderlaget fått in det vi vill ha i termer av två fastlandshamnar - nu har det till och med blivit tre under åtminstone en del av året, tack vare ett privat initiativ - och ökad miljöhänsyn. En lång avtalstid är viktigt med tanke på att vi som bor på ön och alla som besöker vår ö ska kunna veta vad som gäller lång tid framöver.Två andra viktiga diskussioner - kanske de allra viktigaste - har gällt dels hastighet, dels pris. Hastigheten är särskilt viktig för den som reser ofta. Då är det helt avgörande att det går fort och att restiden blir kort för att det ska vara attraktivt att pendla mellan och fastlandet. Restiden, eller hastigheten om man så vill, är också helt avgörande för godset. Det är kanske lite mer förvånande: Vad spelar det för roll om det tar extra att frakta gotländska morötter? Detta är dock viktigt och avgörande, och det beror naturligtvis på den alldeles speciella logistik som gäller för inte minst livsmedel producerade på . Med mycket kort respit ska man kunna lägga ordrar som ska levereras till centrum på fastlandet.Den andra stora diskussionen har gällt pris. Det är inte så svårt att begripa att också det har stor betydelse för Gotlandstrafiken. Det är viktigt med ett attraktivt pris för att man ska kunna bo på , dels för en själv, dels för att anhöriga ska ha möjlighet att besöka en. Det är också viktigt för besöksnäringen. En stor utmaning för är nu inte de kapitalstarka turisterna utan snarare familjer, skolbesök och liknande som räknar varje krona. Där behöver vi göra ett arbete och hålla koll på att prisnivån inte drar i väg.Till sist vill jag återigen ta upp detta med frakten. Morotsodlare, äggproducenter och andra lantbrukare på konkurrerar givetvis med lantbrukare i eller . För den gotländske bondens skull får inte heller fraktpriserna dra i väg.