bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — När det gäller frågan om skolavslutningar i kyrkan anser utskottet att regeringens pågående beredningsarbete bör inväntas. Utskottet avstyrker med hänvisning till gällande rätt, arbete och regeringens pågående beredning motionerna 2013/14:Ub464 (KD), 2013/14:Ub473 (SD) yrkandena 12 och 15–18 och 2013/14:Ub565 (MP) yrkandena 7 och 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om de nationella proven. Jämför reservationerna 25 (MP) och 26 (MP, V). I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 2 anser motionärerna att de nationella provens syfte måste tydliggöras och att det ska göras med stöd i aktuell forskning. Provens syfte bör också vara lika i såväl skolförordningen som riktlinjer. Om provens viktigaste syfte är att stödja likvärdigheten bör få i uppdrag att utreda huruvida uppsatsdelarna bör ingå i de nationella proven. I yrkande 4 begärs att får i uppdrag att utreda om ett minskat antal nationella prov kan bidra till att proven i större utsträckning uppfyller sina syften. Vidare bör det utredas vilka prov som i första hand bör avskaffas. Vid bedömning ska även lärarnas samlade administrativa belastning – och hur den påverkar lärarens pedagogiska arbete – beaktas. I kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs att regeringen tar initiativ till en bred partipolitisk överenskommelse om politiken kring nationella prov. Motionärerna menar att det är dags att begränsa antalet nationella prov eftersom de går ut över lärandet och undervisningen. I motion 2013/14:Ub533 av Finn och (båda M) uttalar motionärerna att man bör överväga om proven kan utformas som flervalsfrågor som, om det behövs, ger enskilda elever att svara på frågorna eller som läses upp och som eleven kan svara på muntligt. I motion 2013/14:Ub413 av (KD) begärs att det ska utredas att de nationella proven rättas av nationella examinatorer. Enligt motionären visar omrättning av proven att det finns stora skillnader i bedömningen av uppsatser eller längre självständigt författade redogörelser där lärarens bedömningsutrymme är stort. Motionären påpekar också att skolornas egna lärare oftare sätter ett högre betyg på proven än vad omrättarna gör. Bakgrund och gällande rätt Av skolförordningen (2011:185) framgår att nationella ämnesprov ska användas i , specialskolan och sameskolan för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till kunskapskraven och som stöd för betygssättning (se 9 kap. 20 §, 11 kap. 10 § och 12 kap. 10 §). Enligt 8 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039) ska lärarna använda sig av nationella prov inför betygssättningen i den inledande kursen i de gymnasiegemensamma ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik och i den högsta avslutande kursen på programmet och inriktningen i dessa ämnen med undantag för kursen svenska 2 eller svenska som andraspråk 2. Utöver de nationella prov som ska användas bör lärarna även i övrigt använda nationella prov för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. föreskrifter (SKOLFS 2013:19) om hantering och genomförande av nationella prov innehåller bestämmelser om hanteringen och genomförandet av nationella prov. Föreskrifterna gäller för , specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och utbildning i svenska för invandrare (2 §). Rektorn ansvarar för att bestämmelserna i föreskrifterna följs (3 §). Regeringen gav i uppdrag att kvalitetssäkra de nationella proven i , sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen för att säkerställa att syftet med de nationella proven uppfylls (U2011/6543/S). Som skäl för sitt beslut anförde regeringen att för att de nationella proven ska kunna bidra till en likvärdig bedömning och betygssättning krävs det att de genomförs på ett rättssäkert och enhetligt sätt och att bedömningen av elevlösningarna är objektiv. Enligt regeringen är det också viktigt att proven utformas på ett sådant sätt att det går att jämföra kunskapsutvecklingen . ska löpande hålla () informerat om arbetet och ska i årsredovisningen redovisa hur uppdraget fortlöper i sin helhet. En slutlig redovisning av uppdraget ska lämnas till () . Enligt årsredovisning har verket tagit fram föreskrifter för hanteringen av nationella prov och anvisningarna för proven ses kontinuerligt över. har lärarinformationen för de nationella proven utformats mer enhetligt när det gäller hanteringen, förberedelserna och genomförandet. Stor vikt har lagts vid att utforma anvisningarna på ett sådant sätt att genomförandet blir så likvärdigt som möjligt i landets skolor. har också bl.a. förtydligat informationen om vad som gäller för vissa delprov för elever med läs- och skrivsvårigheter. Förutom de bedömningsstöd i olika ämnen som har gett ut kan lärare anmäla sig till en webbkurs om bedömning och betygssättning. har även tillsammans med utarbetat ett stödmaterial kring sambedömning. I stödmaterialet Sambedömning i skolan – exempel och forskning () anges att sambedömning innebär att lärare samarbetar om bedömning eller betygssättning, t.ex. genom att bedöma elevers prestationer tillsammans eller genom att diskutera bedömningen. I materialet uppmärksammas att internationell forskning visar att sambedömning kan leda till att lärarna ökar förståelsen för kunskapskrav och kvaliteter i elevers prestationer, samstämmigheten i bedömningen och bedömningskompetensen. Tre autentiska exempel har valts ut som kan leda till ökad samstämmighet i lärarnas bedömning och betygssättning, bl.a. sambedömning av nationella prov. Skolinspektionen har i uppdrag att genomföra central rättning av vissa nationella prov. Syftet med rättningen ska vara att stödja en likvärdig bedömning och betygssättning av proven över hela landet. Skolinspektionen ska vidta lämpliga åtgärder inom ramen för sin tillsynsverksamhet utifrån indikationer på betydande avvikelser när det gäller dels rättningen av nationella prov, dels betygssättningen i ämnen och kurser. har Skolinspektionen rättat om 128 000 prov. Resultatet från den senaste omrättningen, som omfattar 31 800 nationella prov i och gymnasieskolan 2013, visar att de största avvikelserna återfinns för de delprov där eleven ska ge sitt svar i en längre text – de s.k. uppsatsdelarna. Exempelvis avviker av bedömningarna för uppsatsdelen i svenska i gymnasieskolan (delprov C). (Se Skolinspektionens redovisning av regeringsuppdrag , dnr U2011/6544/GV.) Regeringen har aviserat att en utredning kommer att tillsättas för att utreda en ny ordning för de nationella proven. Målet ska vara att under nästa mandatperiod gå över till ett system där de nationella proven digitaliseras och rättas externt i så stor utsträckning som det är möjligt och lämpligt. En sådan ändring skulle öka kvaliteten och likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven och minska lärarnas administrativa arbete (pressmeddelande från ). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det genom det arbete som utförs inom och Skolinspektionen pågår ett kontinuerligt arbete med att kvalitetssäkra de nationella proven. Utskottet vill även uppmärksamma att syftet med den gällande regleringen på området, inklusive föreskrifter och annat bedömningsmaterial, är att de nationella proven ska genomföras på ett likvärdigt och säkert sätt. Utskottet kan konstatera att det är rektorn som ansvarar för att instruktionerna och föreskrifterna om provens genomförande och hantering följs. Utskottet ser dock att det kan finnas ett behov av att rätta de nationella proven externt i större utsträckning än vad som sker och välkomnar därför den kommande utredningen i frågan. Utskottet finner inga skäl för att minska antalet nationella prov. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub396 (V) yrkande 9, 2013/14:Ub413 (KD), 2013/14:Ub533 (M) och 2013/14:Ub576 (MP) yrkandena 2 och 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell samling för läraryrket, en professionalisering av läraryrket och lärarnas roll vid skolreformer. Jämför reservationerna 27 (S, MP), 28 (S) och 29 (MP). I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 1 lyfter motionärerna fram lärarna som nyckeln till framgång i skolan. Samverkan mellan relevanta aktörer är enligt motionärerna en nödvändig förutsättning för en positiv och långsiktigt stabil utveckling för läraryrket och därmed för den svenska skolan. Motionärerna vill därför ha en nationell samling för läraryrket. I yrkande 7 framför motionärerna att de vill se en ökad professionalisering av läraryrket med breda karriärmöjligheter, systematisk fortbildning och gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen. Enligt motionärerna visar forskning att det enskilt viktigaste för att en elev ska nå goda resultat i skolan är att möta en skicklig och engagerad lärare. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 5 påpekar motionärerna att skolans verksamhet ska vila på vetenskaplig grund och att det därför är viktigt att oberoende expertis får stort utrymme redan vid inledningen av ett reformarbete. Motionärerna menar att den pedagogiska professionen ska ha en styrande roll när man överväger om nya reformer behövs och hur de i så fall ska konstrueras och genomföras. I motion 2013/14:Ub453 av (M) anser motionären att det behövs flera olika vägar in på lärarbanan för att locka yrkeskunniga. Man bör enligt motionären överväga att se över hur man kan höja läraryrkets status för såväl yrkes- som ämneslärare så att fler duktiga, drivna och kompetenta personer kan lockas att söka sig till läraryrket. Flera reformer har genomförts i syfte att höja läraryrkets status och göra det mer attraktivt att arbeta som lärare: en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU6, rskr. 2009/10:248), legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171), karriärvägar för lärare i skolväsendet (prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266) och minskade krav på dokumentation i skolan (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19). Staten, , , Kommuner och Landsting och enades om ett tiopunktsprogram för att stärka läraryrket (pressmeddelande från ). Det handlar bl.a. om höjda lärarlöner och fler karriärtjänster, minskad administration för lärare, högre antagningskrav och stärkt metodik i lärarutbildningen, en utveckling av den verksamhetsförlagda delen av utbildningen och försöksverksamhet med övningsskolor. fortsätter arbetet med den informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena som inleddes (U2012/6128/S). Den fortsatta kampanjen inriktas särskilt mot att locka fler till lärarutbildning med inriktning mot matematik, teknik, naturorienterande ämnen och yrkesämnen. Uppdraget ska redovisas i årsredovisningarna för åren 2013–2015. Förslag om att införa en examenspremie för ämneslärare i matematik och naturorienterande ämnen och för speciallärare kommer att redovisas ekonomiska vårproposition (informationsmaterial från ). Regeringen avser att presentera propositionen . granskar statens insatser för lärarförsörjningen inom ramen för granskningsstrategin Statens insatser på skolområdet. Syftet är att undersöka om statens system för lärarförsörjning fungerar på ett effektivt sätt. Granskningen ska också undersöka lärosätenas arbete med dimensionering av lärarutbildningen och regeringens styrning av systemet. Resultatet av granskningen ska redovisas i en rapport . När det gäller dimensioneringen av lärarutbildningarna ska de universitet och högskolor som har tillstånd att utfärda lärar- och förskollärarexamina planera för dimensioneringen av olika examina, inriktningar och ämneskombinationer så att dimensioneringen svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens nationella och regionala behov (Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor). ska följa upp vilka inriktningar som universitet och högskolor ger inom bl.a. lärarutbildningarna i syfte att få en överblick över utbildningsutbudet och för att kunna följa detta (Regleringsbrev för avseende ). Utskottet vill inledningsvis framhålla lärarnas betydelse för undervisningens kvalitet och elevernas studieresultat. Utskottet välkomnar därför att det finns en bred enighet kring insatser för att stärka läraryrket. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att flera viktiga reformer har beslutats i syfte att höja lärarnas kompetens och göra läraryrket mer attraktivt. Det är enligt utskottet angeläget att alla elever får undervisning av behöriga lärare. Utskottet följer därför noga utvecklingen när det gäller lärares utbildning och behörighet. I samband med uppföljningen av regeringens resultatredovisning i de senaste budgetpropositionerna har utskottet särskilt följt upp regeringens redovisning av uppgifter om lärares behörighet och utbildning (bet. 2011/12:UbU1, bet. 2012/13:UbU1 och bet. 2013/14:UbU1). Vid uppföljningen av budgetpropositionen genomfördes också en fördjupningsstudie av lärarutbildningen i vissa avseenden. Vid uppföljningen av budgetpropositionen uttryckte utskottet ett önskemål om att få en samlad resultatinformation om personalens utbildning och behörighet i en särskild skrivelse när den nya statistik som utvecklas med anledning av de personalreformer som genomförs finns tillgänglig. Utskottet önskade också att i samma skrivelse få information om lärarutbildningen, fortbildning av den pedagogiska personalen och karriärtjänster samt om skolledarna och deras pedagogiska ledarskap (bet. 2013/14:UbU1 s. 23). Utskottet vill understryka vikten av att lärarförsörjningen kan tryggas. Utskottet kan konstatera att flera insatser har gjorts för att öka läraryrkets attraktivitet och vill betona vikten av att arbetet med att attrahera fler ungdomar och unga vuxna till läraryrkena fortsätter. När det gäller lärarnas roll vid skolreformer vill utskottet peka på den dialog som finns mellan lärarnas fackförbund och övriga aktörer som bl.a. har tagit sig uttryck i ett gemensamt tiopunktsprogram för att stärka läraryrket. Med hänvisning till pågående arbete och planerade insatser avstyrker utskottet motionerna 2013/14:Ub453 (M), 2013/14:Ub568 (S) yrkandena 1 och 7 och 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om karriärvägar för förskollärare, titeln förstelärare, regleringen och finansieringen av karriäranställningar och anställningen som lektor. Jämför reservationerna 30 (S), 31 (MP) och 32 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 8 vill motionärerna att karriärtjänsterna också ska omfatta förskollärare. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 10 vill motionärerna att titeln förstelärare ska ersättas av benämningen utvecklingslärare som de menar bättre överensstämmer med arbetsuppgifterna. I yrkande 14 anser motionärerna att regelverk för karriäranställningar behöver bli tydligare när det gäller anställningskriterierna och ansökningsförfarandet. Motionärerna menar också att statens ambition om en långsiktig medfinansiering av karriäranställningar behöver bli tydligare. I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 9 anser motionärerna att lärare som har en licentiat- eller doktorsexamen inom utbildningsvetenskap, pedagogiskt arbete eller allmändidaktik också ska kunna bli lektorer. I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 12 anser motionärerna att en lektor ska ägna en fjärdedel av sin anställning åt forskning så att lektorernas forskningsanknytning stärks. I yrkande 13 anser motionärerna att även den som har forskningsmeriter i allmändidaktik, pedagogik, utbildningsvetenskap eller till dem angränsande forskningsområden ska vara behörig för anställningen som lektor. Bakgrund och gällande rätt Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning. Huvudmännen ska också sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare (2 kap. 22 § skollagen). Skolhuvudmän som inrättar karriärstegen förstelärare och lektor kan ansöka om ett statsbidrag som administreras av . Titeln förstelärare föreslogs i den promemoria som var underlag för propositionen Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. (prop. 2012/13:136). I promemorian konstaterade man att en lämplig benämning på en särskilt yrkesskicklig lärare kunde vara förstelärare (/4904/S). Titeln lektor fanns (se nedan). Av den förordning som reglerar statsbidraget framgår vilka krav som ställs på förstelärare (3 §) och lektorer (4 §) för att huvudmannen ska få statsbidrag för den läraren (förordningen [2013:70] om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare). Det är skolhuvudmannen som beslutar om ytterligare kompetenskrav och om anställningarnas antal, utformning och tillsättning. konstaterar i en rapport om rekrytering och urval av förstelärare att har ungefär var tionde huvudman valt att ställa kompetenskrav utöver de som anges i statsbidragsförordningen (Vem är försteläraren?, , ). Kommuner och Landsting har tagit fram ett stödmaterial för skolhuvudmännen i arbetet med att planera och organisera för karriärtjänsterna (Ett samlat karriärsystem för lärare, , Kommuner och Landsting). Av förordningen framgår också att statsbidrag efter ansökan får lämnas till den som är huvudman för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare (2 §). I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) föreslog regeringen att skulle avsättas för reformen , vilket gav utrymme för lönepåslag för drygt 4 000 karriärtjänster . När reformen är fullt utbyggd , enligt vad som aviserades i budgetpropositionen , ska de beräknade medlen på räcka till lönepåslag för ca 10 000 karriärtjänster, vilket beräknas motsvara ungefär var tionde lärare med legitimation. Reformen förstärktes i budgetpropositionen så att det finns utrymme för lönepåslag som sammanlagt motsvarar ca 15 000 förstelärartjänster. beräknades ökningar som sammanlagt motsvarar ca 17 000 förstelärartjänster. Regeringen föreslog att ytterligare skulle avsättas 2014 och beräknade ytterligare , ytterligare samt ytterligare för ändamålet. beslutade enligt förslaget (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Titeln lektor infördes i skolväsendet när den nya skollagen antogs. En lärare i skolväsendet skulle benämnas lektor om han eller hon hade avlagt minst licentiatexamen i ett ämne som helt eller i huvudsak motsvarade ett undervisningsämne eller som avsåg ämnesdidaktik och om han eller hon under tjänstgöring som lärare hade visat pedagogisk skicklighet. Regeringen bedömde i propositionen att det var orealistiskt att tänka sig att lärare avlägger doktorsexamen, vilket kräver studier, i den omfattning som är önskvärd för att det i förlängningen ska ge något avtryck i skolorna. Regeringen höll det för mer troligt att ett antal lärare väljer att studera vidare under ett par års tid, vilket kan leda till en licentiatexamen. hinner lärarna fördjupa sig i ett undervisningsämne eller i ämnesdidaktik (Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, prop. 2009/10:165 s. 274–274). Av den nya skollagen framgick också att huvudmannen skulle avgöra om läraren respektive förskolläraren uppfyllde kraven för att benämnas lektor. Utnämningen av lektorer kopplades sedan till legitimationssystemet, och skulle bedöma om en legitimerad lärare eller förskollärare skulle utnämnas till lektor (bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Denna reglering upphävdes senare och är det skolhuvudmännen som avgör vilka lärare som uppfyller kvalifikationerna för karriärsteg för lärare (bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Kompetenskraven för en lektor är dock desamma som tidigare och de framgår numera av förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. En lektor är en lärare som är legitimerad, har avlagt en examen på forskarnivå och har visat pedagogisk skicklighet under tjänstgöring som lärare inom skolväsendet (4 §). Den examen på forskarnivå som krävs ska avse ämnesdidaktik eller ett ämne som helt eller huvudsakligen kan hänföras till ett undervisningsämne inom skolväsendet (5 §). Av statsbidragsförordningen framgår att en lärare med karriärtjänst huvudsakligen ska arbeta med undervisning och uppgifter som hör till undervisningen (6 §). Huvudsakligen innebär av arbetstiden (10 § SKOLFS 2013:147). I övrigt är det huvudmannen som formulerar innehållet i anställningen. I den promemoria som var underlag för propositionen Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. (prop. 2012/13:136) lämnades förslag på arbetsuppgifter för lärare med karriärtjänster (U2012/4904/S). En lektor kan t.ex. driva ämnesövergripande projekt, bedriva egen forskning, handleda andra lärare i frågor kopplade till det specifika ämnet, hålla i kontakterna med universitet och högskolor, hålla sig uppdaterad om aktuell forskning på området och sprida den kunskapen i kollegiet eller vara huvudansvarig för ett ämne. Utskottet kan inledningsvis konstatera att karriärutvecklingsreformen är en av flera viktiga insatser för att göra läraryrket mer attraktivt. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att det enligt regeringen har varit ett stort intresse från huvudmännen att söka statsbidrag för att inrätta tjänster för särskilt skickliga lärare (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16. s 57). Utskottet noterar också att det i samband med propositionen Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. behandlade motionsyrkanden om karriäranställningar som liknar de yrkanden som är aktuella (prop. 2012/13:136, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). När det gäller regleringen och finansieringen av karriäranställningar avstyrker utskottet motion 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 14 med hänvisning till skolhuvudmannens ansvar i anställningsfrågor och till den avsättning av medel för reformen som beslutade och som regeringen har beräknat för perioden –2017. Behörighetskraven för anställning som lektor fastställdes i samband med att den nya skollagen antogs (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Utskottet hade då inget att invända mot utformningen av dessa krav och har inte någon annan uppfattning . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2013/14:Ub568 (S) yrkande 9 och 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 13. När det gäller innehållet i anställningen som lektor konstaterar utskottet att ett villkor för att få statsbidrag för en lektor är att av arbetstiden ägnas åt undervisning. I övrigt beslutas arbetsinnehållet av huvudmannen. Utskottet avstyrker därmed 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 12. Utskottet har tidigare instämt med regeringen att titeln förstelärare kan vara en lämplig benämning på en särskilt yrkesskicklig lärare (bet. 2012/13:UbU15). Utskottet har inte någon annan uppfattning och avstyrker därmed motion 2013/14:Ub576 (MP) yrkande 10. När det gäller frågan om karriärvägar för förskollärare kan utskottet konstatera att det inte lämnas något statsbidrag för förstelärare eller lektorer till den som är huvudman för förskolan. Det finns dock inte något som hindrar en huvudman att införa karriärvägar i förskolan. Det finns också exempel på huvudmän som har infört möjligheter att utvecklas inom förskolläraryrket. Utskottet avstyrker därmed motion 2013/14:Ub568 (S) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en finansieringsplan för lärarlegitimationsreformen, introduktionsperioden för lärare och registerkontroll. Jämför reservation 33 (MP). I kommittémotion 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 15 vill motionärerna att regeringen presenterar en finansieringsplan för lärarlegitimationsreformen. Det måste klarläggas vilka kostnader som är förenade med reformen och hur ansvaret för kostnaderna ska fördelas mellan staten, huvudmannen och den enskilde läraren. I arbetet med att ta fram en rimlig finansieringsplan bör Kommuner och Landsting samt vara delaktiga.