bet · H101CU10 · 2014-03-14 00:00:00 — 2013/14:CU10 Planering och byggande I detta betänkande behandlar civilutskottet ett stort antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller frågor om planering och byggande i vid bemärkelse. Flertalet av förslagen har direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom . Vidare behandlas vissa frågor som regleras genom lagen om energideklaration för byggnader, lagen om energiplanering, lagen om byggfelsförsäkring och lagen om bostadsanpassningsbidrag m.m. Utskottet föreslår med anledning av motionsförslag två tillkännagivanden till regeringen, dels om behovet av en översyn av , dels om s.k. bokaler, dvs. en form av samlokalisering av bostad och lokal för en näringsidkare i samma byggnad. Enligt det första förslaget bör tillkännage för regeringen att det fortfarande finns ett omfattande behov att reformera och att lagen behöver moderniseras, förenklas och förtydligas. I förslaget om det andra tillkännagivandet hänvisar utskottet till kommunala initiativ för etablering av s.k. bokaler i miljonprogrammets bostadsområden. Utskottet anser att även staten bör främja denna typ av integrerade lösningar och att regeringen bör ge berörda myndigheter ett uppdrag med denna inriktning. Övriga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks av utskottet. I sina ställningstaganden hänvisar utskottet till regleringen genom , sina tidigare ställningstaganden, pågående utredningar och till propositioner som regeringen lagt fram eller som kan förväntas bli framlagda för . I betänkandet finns 21 reservationer och 4 särskilda yttranden. I en reservation (M, FP, C, KD) föreslås att avslår motionsförslagen om en översyn av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:C226 av (M), 2013/14:C228 av Boriana (M), 2013/14:C309 av och (M, C), 2013/14:C376 av (C), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2013/14:C426 av (S). Reservation 1 (M, FP, C, KD) Reservation 2 (SD) 2013/14:C370 av (MP) yrkande 1. 2013/14:C303 av (M) och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 3 (SD) 2013/14:C222 av och (båda MP) yrkande 1. Reservation 4 (MP, V) Planering för grönområden och stadsodling 2013/14:C247 av och (båda S), 2013/14:C258 av (S), 2013/14:C349 av m.fl. (FP) yrkandena 1–6 och 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 7. Reservation 5 (S, V) Reservation 6 (MP) Etablering av externa köpcentrum 2013/14:C221 av m.fl. (MP) yrkandena 1–5, 2013/14:C370 av (MP) yrkande 2, 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 7 (MP, V) 2013/14:C371 av m.fl. (MP) yrkande 5. 2013/14:C292 av i (M). 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 10, 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 5–8 och 22. Reservation 8 (MP, V) 2013/14:C415 av (M), 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkandena 9 och 11 samt 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 20. Reservation 9 (MP, V) 2013/14:C260 av (MP) yrkandena 3 och 4 samt 2013/14:C450 av (S). Reservation 10 (MP, V) Skydd av kulturhistoriskt värdefulla byggnader 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 14. Reservation 11 (SD) Vanvårdade hus och tomter 2013/14:C327 av (S). tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför. 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 31. byggregler och kommunala särkrav 2013/14:C262 av (M) och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 2. 2013/14:C260 av (MP) yrkande 5, 2013/14:C380 av och (båda SD) yrkande 2 och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6. Reservation 12 (MP, V) 2013/14:C245 av och (båda C), 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5, 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 11, 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkandena 6 och 7 samt 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 9. Reservation 13 (S) Reservation 14 (MP, V) 2013/14:C244 av (MP) yrkande 1. Reservation 15 (MP, V) 2013/14:C279 av (M), 2013/14:N215 av m.fl. (MP) yrkande 5 och 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkandena 13 och 14. Reservation 16 (MP) 2013/14:N222 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 17 (V) 2013/14:C302 av (KD). 2013/14:C336 av (M). 2013/14:C215 av (S) och 2013/14:C297 av (MP) yrkandena 1 och 3. Reservation 18 (MP, V) 2013/14:C211 av (MP) yrkandena 1–3, 5 och 7, 2013/14:C243 av m.fl. (MP) yrkande 2 och 2013/14:C259 av (MP) yrkandena 1, 2 och 4. Reservation 19 (MP, V) Kemiska ämnen i byggprodukter 2013/14:C208 av och (båda MP). Reservation 20 (MP, V) 2013/14:C306 av Per Åsling (C) och 2013/14:C362 av m.fl. (S). Reservation 21 (S, MP, V) 2013/14:C348 av (FP) och 2013/14:Fö226 av i (C) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (M), Amineh Kakabaveh (V) och (C). I detta betänkande behandlar civilutskottet ett stort antal motionsförslag som väckts under den allmänna motionstiden och som gäller frågor om planering och byggande i vid bemärkelse. Flertalet av förslagen har direkt eller indirekt anknytning till det som regleras genom (2010:900), förkortad PBL. Vidare behandlas vissa frågor som regleras genom lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, lagen (1977:439) om energiplanering, lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring och lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Utskottet behandlar under skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om en översyn av . anser att det fortfarande finns ett omfattande reformbehov och att behöver moderniseras, förenklas och förtydligas. Därmed tillstyrker utskottet ett motionsförslag. Jämför reservationerna 1 (M, FP, C, KD) och 2 (SD). En omfattande översyn av plan- och bygglagstiftningen genomfördes fram till att beslutade att en ny plan- och bygglag (2010:900), förkortad PBL, skulle ersätta den tidigare gällande (1987:10) – numera förkortad ÄPBL. Den nya PBL trädde i kraft . Det har därefter genomförts omfattande kompetens- och utbildningsinsatser med anledning av den nya lagstiftningen. Regeringen har beslutat om ett flertal kommittédirektiv och myndighetsuppdrag med inriktning på bl.a. plan- och bygglagstiftningens utformning och tillämpning i olika avseenden. Bland de avslutade uppdragen kan bl.a. följande avrapporteringar nämnas. – Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav (SOU 2012:86) – Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:91) – Rätta byggfelen snabbt! (SOU 2013:10) – En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34) – Samordnade bullerregler för att underlätta bostadsbyggandet (SOU 2013:57) – Flygbuller och bostadsbyggande (SOU 2013:67) – Förslag på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter (2013:20) – Planeringsförenklande åtgärder (2013:11 och 2013:26) Bland de pågående utredningsuppdragen kan bl.a. följande nämnas. – Effektivare handläggning av beslut som överklagats enligt (dir. 2013:53) – Regional planering och bostadsförsörjning (, dir. 2013:78) – Uppdrag om vägledning för tillsyn m.m. enligt (S2013/7763/PBB) – Uppdrag att se över och skärpa nivåerna för energihushållning (S2013/6492/PBB) – Uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov (S2013/7950/PBB, delredovisat i 2013:35) – Uppdrag att utreda en expertfunktion för byggskador (S2014/187/PBB) – Uppdrag att ta fram en vägledning till plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser (S2014/186/PBB) – Ökad för bostadsbyggande och ökat utbud av markanvisningar (dir. 2014:29). Regeringen överlämnade propositionen Fler bostäder åt unga och studenter (prop. 2013/14:59) till . Utskottet bereder propositionen med följdmotioner. överlämnade regeringen propositionen Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd. Regeringen har aviserat att ytterligare tre propositioner med anknytning till frågor som behandlas i detta betänkande kommer att överlämnas till . En stor del av de motioner som behandlas i detta betänkande innehåller förslag om en översyn av i olika avseenden. I detta avsnitt behandlas de motioner som inte är inriktade på någon viss sakfråga utan handlar om behovet av en fortsatt översyn med en bredare inriktning. I motion 2013/14:C448 av m.fl. (S) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om behovet att reformera så att plan- och byggprocessen moderniseras, förenklas och förtydligas och medför mindre byråkrati. behöver utvecklas, översiktsplaneringen bli enklare och mer strategisk och hänsyn behöver tas till kommunala, mellankommunala och statliga intressen. Motionärerna påminner också om tillkännagivande om en parlamentarisk kommitté med uppgift att föreslå nödvändiga förändringar. Även m.fl. (SD) föreslår i motion 2013/14:C390 yrkande 3 ett tillkännagivande om behovet att se över och förenkla . Inriktningen bör vara att lagen ska vara tydlig, enkel och förutsägbar som plan- och byggprocessen effektiviseras och byråkratin minskar. Enligt vad (M) anför i motion 2013/14:C226 innebar den nya plan- och bygglag som trädde i kraft förbättringar i flera avseenden. Motionären anser emellertid att det finns behov av ytterligare förenklingar. bör därför i ett tillkännagivande framhålla att det måste bli enklare att bygga och att mer byggande bör vara bygglovsbefriat. Även i motion 2013/14:C228 av Boriana (M) anförs att den nya bidrog till en förenklad byggprocess och snabbare handläggningstider, men att det nu krävs ytterligare förenklingar. bör därför i ett tillkännagivande framhålla behovet av förenklade regelverk för bostadsbyggande, bl.a. vad gäller reglerna om tillgänglighet och buller. I motion 2013/14:C376 anför (C) att medför en rad problem som gäller bl.a. genomförandetiden och alltför detaljerade planer. bör därför begära att regeringen ser över bl.a. de bestämmelser som gäller för plangenomförande. Utskottet behandlar i detta avsnitt även två motioner som bl.a. gäller plan- och bygglagens tillämpning i vissa delar av landet. I motion 2013/14:C309 av (M) och (C) föreslås att ska bli ett frilän där det blir möjligt att fritt pröva nya lösningar för bostadsproduktion och förenkla planprocessen i kommunerna. Motionärerna anser att detta skulle kunna leda fram till smartare lösningar och lägre byggkostnader. Enligt vad (S) anför i motion 2013/14:C426 medför bestämmelser i samt flera andra författningar problem vid byggande i kulturmiljöer. bör därför begära att lagstiftningen skyndsamt ses över i frågor som gäller bl.a. markberedning, krav på kontrollansvarig, energihushållning och byggsamråd. behandlade civilutskottet ett motionsförslag om behovet av att se över med syfte att modernisera, förenkla och förtydliga lagstiftningen. Enligt motionen borde regeringen tillkalla en partssammansatt och parlamentarisk kommitté med detta uppdrag. tillstyrkte förslaget och anförde bl.a. följande i sitt betänkande (2012/13:CU9). Utskottet anser sammanfattningsvis att i ett tillkännagivande till regeringen bör ställa sig bakom förslaget i motion 2012/13:C388 (S) yrkande 4 om att en parlamentarisk bör tillsättas med ett brett uppdrag att föreslå ändringar i plan- och bygglagstiftningen som bl.a. kan leda till en snabbare och enklare plan- och byggprocess. Uppdraget bör även omfatta de frågor om regionplanering som regeringen anser bör bli föremål för parlamentariska överväganden. beslutade om ett tillkännagivande i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2012/13:176). beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att utreda och vid behov föreslå förändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktig hållbar utveckling i alla delar av landet (dir. 2013:78). I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) anfördes att regeringen har tillmötesgått tillkännagivande dels genom att tillsätta den parlamentarisk kommittén, dels genom ett antal andra utredningar för översyn av olika frågor i . Vid föregående års behandling av motioner från den allmänna motionstiden om plan- och byggfrågor konstaterade utskottet att den plan- och bygglag som trädde i kraft har stora brister. Det finns en omfattande kritik som innebär att den nya lagstiftningen inte har lett fram till den enklare och snabbare hantering av bl.a. plan- och bygglovsärenden som var avsikten. Detta är givetvis särskilt olyckligt i dagens situation när det skulle behövas ett regelsystem som kan underlätta en nödvändig ökning av bostadsbyggandet. Bristerna i lagstiftningen beror till stor del på att förslaget till den nya inte var tillräcklig berett när det lades fram för . Regeringen hade inte heller tagit tillräcklig hänsyn till de önskemål och synpunkter om förenklingsåtgärder som hade framkommit under beredningsarbetet. Detta var bakgrunden till att i ett tillkännagivande till regeringen framhöll att det finns behov av en bred reformering av plan- och bygglagstiftningen som kan leda till en snabbare och enklare plan- och byggprocess. Regeringens hittillsvarande hantering av reformbehovet tycks emellertid ha resulterat i en splittrad och delvis forcerad beredning. Risken är därför uppenbar att nya problem skapas för dem som ska tillämpa lagens bestämmelser i plan- och byggprocessen. anser att det fortfarande finns ett omfattande reformbehov och att behöver moderniseras, förenklas och förtydligas. Det handlar om att utveckla kommunernas verktyg för att påverka bebyggelseutvecklingen och att begränsa administrationen. måste utvecklas, och översiktsplaneringen måste bli enklare och mer strategisk. Det utskottet nu anfört bör med bifall till motion 2013/14:C448 (S) yrkande 7 som sin mening tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att översiktsplaner bör omfatta såväl landsbygden som tätorter. Utskottet hänvisar till att det klart framgår av att översiktsplanen ska omfatta hela kommunen. I motion 2013/14:C370 av (MP) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att de kommunala översiktsplanerna bör omfatta planering av landsbygden likaväl som tätorter. Motionärerna hävdar att översiktsplanerna tenderar att handla om tätorterna, där exploateringstrycket finns. Vissa bestämmelser i m.m. I lagens 3 kap. anges att varje kommun ska ha en aktuell översiktsplan som omfattar hela kommunen (1 §). Översiktsplanen ska ange inriktningen för den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Planen ska ge vägledning för beslut om hur mark- och vattenområden ska användas och hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras (2 §). Stöd till kommunernas översiktsplanering ger i flera olika former stöd till kommunerna i deras arbete med att ta fram och förnya sina översiktsplaner. Ett webbaserat stöd finns i den s.k. PBL-kunskapsbanken. Vidare bedriver verket tillsammans med länsstyrelserna projektet (översiktsplaneringsresan) som syftar till att ta fram metoder för en översiktsplanering som tydligare samordnas med miljökvalitetsmålen och verkar för en hållbar utveckling. Projektet startade och pågår . fick regeringens uppdrag att analysera frågor om sambandet mellan det regionala tillväxtarbetet och kommunernas översiktsplanering (S2013/7372/PBB). Uppdraget ska redovisas . Vidare fick i uppdrag av regeringen att ta fram en vägledning till plan- och bygglagens hållbarhetsbestämmelser (S2014/186/PBB). Uppdraget är i inriktat på tillämpningen av bestämmelser i lagen som har en tydlig koppling till hållbar utveckling. Det gäller i första hand vissa allmänna intressen vid planläggning som kommunen måste ta hänsyn till enligt 2 kap. 3 § och de särskilda krav på översiktsplanen som anges i 3 kap. 5 § 4 (se ovan). Det framgår klart av att översiktsplanen ska omfatta hela kommunen. Något tillkännagivande om att planen bör omfatta både kommunens landsbygd och tätorter behövs således inte. Förslaget i motionen får emellertid uppfattas som att motionärerna anser att tätortsfrågorna i vissa översiktsplaner ägnas alltför stort intresse i förhållande till de frågor som är aktuella på landsbygden. Utskottet har inte anledning att ta ställning till de prioriteringar som enskilda kommuner har gjort med utgångspunkt i olika utvecklings- och bevarandeintressen. Rent allmänt torde emellertid gälla att utbyggnads- och omvandlingsområden där det finns ett stort förändringstryck av naturliga skäl ägnas stor uppmärksamhet i översiktsplaneringen. Det utesluter givetvis inte att även frågor om en hållbar landsbygdsutveckling, liksom olika bevarandefrågor måste ingå som en väsentlig del i kommunernas översiktsplanering. Som framgår ovan får kommunerna i olika former stöd för sitt arbete med översiktsplanering. Utskottet förutsätter att detta stöd är inriktat på en allsidig och kommuntäckande planeringsprocess. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2013/14:C370 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för överklaganden av ärenden enligt . Utskottet anser att ett pågående utredningsarbete och den vidare beredningen av frågan bör avvaktas. Jämför reservation 3 (SD). (M) framhåller i motion 2013/14:C303 att bygglov ofta försenas av överklaganden från grannar. föreslås därför förorda att regeringen överväger möjligheten att införa en anmälningsavgift vid överklagande av bygglov i första instans. I motion 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att mark- och miljödomstolen bör bli första överklagandeinstans. Motionärerna anser att detta skulle kunna förkorta tiden för plan- och bygglovsärenden. I betänkande Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:91) konstaterade utredaren att stora tidsvinster skulle kunna göras i plan- och byggprocessen om PBL-ärenden skulle överklagas direkt till mark- och miljödomstolen. Mot denna bakgrund föreslogs att frågan utreds närmare. Utredaren anförde också att ett komplement eller alternativ till att ta bort länsstyrelserna som första överklagandeinstans för planer och bygglov skulle kunna vara att införa prövningsavgifter för PBL-målen i . I delbetänkande Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav (SOU 2012:86) föreslog utredaren att mark- och miljödomstolen ska vara första överklagandeinstans vad avser detaljplaner. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgiften att se över möjligheten att effektivisera processen för prövning av kommunala beslut som överklagats enligt (dir. 2013:53). Syftet med uppdraget är att, med bibehållen rättssäkerhet, åstadkomma en effektivare prövningsordning. Av utredningsdirektiven framgår att utredaren bl.a. ska – analysera dels om instanskedjan för överklagade kommunala beslut om planer, lov och tillsyn skulle kunna förkortas, dels om handläggningen av sådana överklaganden skulle kunna koncentreras till ett begränsat antal länsstyrelser – se över möjligheterna att klaga på kommunala beslut enligt , bl.a. i syfte att utröna om det finns möjlighet att tydligt avgränsa sakägarkretsen alternativt begränsa klagorätten av beslut om lov eller förhandsbesked – studera vissa frågor som rör mark- och miljöprocessen – föreslå lämpliga förändringar och i samtliga delar lämna de författningsförslag som behövs – analysera och lämna sådana förslag som har nära samband med uppdraget och föreslå de ytterligare förenklingar av prövningsordningen som bedöms lämpliga. Uppdraget ska redovisas . Åtgärder för kortare handläggningstider för överklagade beslut Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) vissa åtgärder som vidtagits i syfte att förkorta den tid som går från tidpunkten för det kommunala beslutet enligt till dess att ärendet efter överklagande är slutligt avgjort. För att möjliggöra en snabbare handläggning av de överklagade ärendena vid länsstyrelserna har deras anslag förstärkts med . På motsvarande sätt har mark- och miljödomstolarna tilldelats utökade ekonomiska resurser . Vidare har regeringen regleringsbrev för länsstyrelserna redovisat inriktningsmål för deras handläggningstider avseende såväl överklagade planer som överklagade lov. Ett medianvärde för planer har bestämts och för lov . Regeringen hänvisar i budgetpropositionen även till att en särskild utredare har haft i uppdrag att bl.a. utarbeta effektivare och för länsstyrelserna gemensamma processer för hantering av överklagade kommunala beslut enligt . Utredaren lämnade ett förslag till åtgärdsprogram inom ramen för ett länsstyrelsegemensamt utvecklingsprojekt. Som framgår av redovisningen ovan har flera åtgärder vidtagits under det i syfte att uppnå kortare handläggningstider för överklagade beslut enligt . När det gäller möjligheten att ytterligare effektivisera och snabba upp beslutsprocessen genom förändringar i instanskedjan eller genom andra åtgärder finns förslag från två redan slutredovisade utredningsuppdrag. Ytterligare förslag kan förväntas när den s.k. ska redovisa sitt uppdrag. anser att det pågående utredningsarbetet och den vidare beredningen av frågan bör avvaktas. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna 2013/14:C303 och 2013/14:C390 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ändrade regler avseende klimatfrågor i . Utskottet anser att gällande bestämmelser bör kunna utgöra en god grund när kommunerna ska ta ställning till klimatrelaterade frågor i den fysiska planeringen på olika nivåer. Vidare hänvisar utskottet till ett pågående arbete med att utarbeta vägledningar på detta område. Jämför reservation 4 (MP, V). och (båda MP) framhåller i motion 2013/14:C222 att den successivt ökande kunskapen om följderna av klimatförändringen måste leda till förändringar i kraven på planering och byggande. bör mot denna bakgrund ge regeringen till känna att måste revideras och klimatanpassas och att större marginaler för den byggda miljön bör gälla med avseende på vattennivå, nederbörd, vindhastighet, risk för brand m.m. (yrkande 1). Motionärerna anser att också bör framhålla att det är bråttom att ta fram riktlinjer på nationell nivå för att hantera de risker som har identifierats av Klimat- och sårbarhetsutredningen. Vissa bestämmelser i m.m. Enligt 2 kap. 3 § PBL ska hänsyn tas till bl.a. miljö- och klimataspekterna vid planläggning. Vid planläggning och i ärenden om bygglov eller förhandsbesked, ska bebyggelse och byggnadsverk lokaliseras till mark som är lämpad för ändamålet med hänsyn till bl.a. risken för olyckor, översvämning och erosion (2 kap. 5 §). Det finns även bestämmelser om att särskilt ska verka för att bebyggelse och byggnadsverk inte blir olämpliga med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion under samrådet om kommunernas förslag till översiktsplan (3 kap. 10 §) respektive detaljplan (5 kap. 14 §). Vidare ska överpröva kommunens beslut om detaljplan bl.a. om beslutet kan antas innebära att en bebyggelse blir olämplig med hänsyn till människors hälsa eller säkerhet eller till risken för olyckor, översvämning eller erosion (11 kap. 10 § PBL). Utskottet har behandlat och avstyrkt motsvarande motionsförslag . anförde utskottet följande (bet. 2012/13:CU9). Utskottet vidhåller sitt ställningstagande vid föregående års beredning av motionsförslag motsvarande de som är aktuella. Plan- och bygglagens bestämmelser i det nu aktuella avseendet bör således kunna utgöra en god grund när kommunerna ska ta ställning till klimatrelaterade frågor i den fysiska planeringen på olika nivåer. Som utskottet framhöll föregående år är det givetvis angeläget att dessa bestämmelser verkligen får genomslag i kommunernas praktiska arbete med planläggning. Det är därför av stor vikt att arbetet med metod- och kompetensutveckling när det gäller frågor om klimatanpassning vid planering och byggande drivs vidare av alla berörda myndigheter. Förutom är flera andra statliga myndigheter engagerade i detta arbete som samordnas genom ett myndighetsnätverk.