bet · H101KrU11 · 2014-06-09 00:00:00 — På samma sätt som public service bolag förväntas förmedla opartiska nyheter och även våga kritisera staten är det lika viktigt att dessa grupper får tillgång till de nyheter som de kan känna förtroende för och att man inte får uppfattningen eller misstanken att nyheterna vinklas. Med detta vill jag inte beskylla Alliansen för att i sitt förslag mena att man inte vill ha objektiva nyheter, utan jag har enbart målgruppen framför mig och tänker på att de ska känna förtroende för att det inte är vinklat. Det är dem jag i första hand tänker på, inte skuldfrågan. Vi anser att det är ett public service-uppdrag att tillgängliggöra objektiva nyheter för den här gruppen. Ett antal remissinstanser har också framfört att public service skulle utgöra ett gott hem för tidningen. arbetar med tillgängliga medier och har ett uppdrag att förmedla information till alla delar av samhället. Vi förväntar oss en snabb utredning nu när det har tydliggjorts hur ser på saken. Att det skulle vara svårt med en snabbutredning, som föregående talare sade, tror jag inte riktigt att jag kan hålla med om. vet nämligen utredarna hur vill ha det, och då borde det gå ganska snabbt att göra en ny utredning.Med detta sällar jag mig naturligtvis till majoritetens förslag om att det här ska utredas och ligga på public service. Först vill jag säga till : Så bra, då fick jag chansen att fundera över om jag kunde komma med något bidrag till vår dikt-pingpong! Men det blir inte en dikt i det här fallet, utan det blir ett visdomsord. Det kommer från , som ju inte är med oss utan levde för lite . Han var talare, författare och politiker i det antika och har sagt mycket klokt, bland annat det här: Mina böcker är aldrig upptagna; de har alltid tid för mig. Jag tycker att det är fint sagt.Fru talman! Förmågan och framför allt lusten att läsa är en förutsättning för att man ska kunna ta del av vår kultur och vara en aktiv medborgare. Den värld av kunskap, känslor, mänskliga öden och upplevelser som har gestaltats i litteraturen måste hållas öppen och locka även kommande generationer. Lättläst är ett område som spänner över flera politiska områden. De nationella målen för litteratur- och läsfrämjande, de nationella kulturpolitiska målen och de nationella funktionshinderspolitiska målen visar alla på vikten av att det också ska finnas lättläst litteratur och nyhetsförmedling. De är också ett uttryck för och regeringens målsättning att människor med olika former av handikapp som kan påverka läsförmågan eller människor som av andra skäl har problem med läsning ska ha samma tillgång till kultur, litteratur och nyheter. Tillgången till information på ett språk som alla förstår är som flera, för att inte säga alla, talare har varit inne på en demokratifråga. Litteratur och nyhetsförmedling bidrar också till ett skapande där människor växer genom kulturupplevelser och bildning. Att kunna ta del av information och kultur är en rättighet, och att se till att så många som möjligt kan göra det är vår skyldighet.Fru talman! När regeringen , 2011, tillsatte var det för att få fram ett gediget kunskapsunderlag om litteraturens och läsandets ställning. Det fick vi också. Tidigare undersökningar pekade redan då på att det fanns en negativ utveckling när det gäller läsförståelse hos barn och unga. fick vi tyvärr detta bekräftat i den PISA-undersökning som publicerades. Svenska femtonåringars resultat i läsförmåga hade sjunkit ytterligare.För mig är detta utan tvekan den mest prioriterade frågan. Det är också därför jag bär en brosch där det står "Jag läser". Den kommer från i , som är ett av de många bibliotek som arbetar med just läsfrämjande. Det är grundläggande att i denna debatt inte glömma våra allra lässvagaste. Regeringen har genomfört flera läsfrämjande insatser inom kulturområdet, och jag ska nämna några av dem. presenterade regeringen flera nya satsningar i litteraturpropositionen Läsa för livet. Propositionen antogs av och innebär ett ökat stöd till framför allt det läsfrämjande arbetet utanför skolan. Det satsades bland annat ytterligare på läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse, vilka går till . Därmed har resurser för läsfrämjande inte bara fördubblats , utan har vi fördubblat stödet ytterligare en gång. För att samla hela politiken och alla delar av samhället bakom tydliga målsättningar att öka läsförmågan har nya nationella mål antagits av , som att alla i - oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar - ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Det är tydliga mål som förpliktar, och det är en grund för utbildning, bildning och delaktighet. Den lättlästa litteraturen och nyhetsförmedlingen har här en viktig roll. I den nya bibliotekslag som trädde i kraft stärks bland annat folkbibliotekens uppgift att ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, vilket även bör stärka arbetet med lättläst litteratur och nyhetsförmedling. I den nya bibliotekslagen markeras dessutom bibliotekens samhällsuppdrag. Vi vill lyfta fram bibliotekens demokratiska betydelse och deras bidrag till kunskap, information och fri åsiktsbildning. , fru talman, är det också obligatoriskt enligt lag att elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek.I och med den nya bibliotekslagen och litteraturpropositionen Läsa för livet har vi lagt en grund för det läsfrämjande arbetet i . Men det har varit tydligt för oss att vi måste göra mer för våra allra svagaste läsare. Vi har sett ett behov av att samla statens insatser för tillgången till lättläst litteratur och nyhetsförmedling, och detta är anledningen till propositionen Lättare att läsa.Regeringen skriver i propositionen att Myndigheten för tillgängliga medier bör överta det statliga ansvaret för lättläst litteratur och nyhetsförmedling. Till skillnad från och anser vi att Myndigheten för tillgängliga medier är mycket lämpad att ta över verksamheten. Myndigheten bör även bli ett nationellt kunskapscenter för lättläst och tillgängliga medier, och som stöd för detta uppdrag bör den inrätta ett vetenskapligt råd och ett brukarråd.Det gläder mig också att flera av dem som har intresse i frågan, som , och , är på plats på läktaren.Vi ser stora fördelar med det utbyte av erfarenheter och de synergieffekter som blir möjliga när det nationella kunskapscentret vid Myndigheten för tillgängliga medier omfattar alla tillgängliga medier. Skolan har en viktig förmedlande roll för att finna och framför allt stödja personer med nedsatt läsförmåga, fru talman. Regeringen anser därför att Myndigheten för tillgängliga mediers stöd för lättläst även bör riktas till skolan.När det gäller målgruppen för statens insatser för lättläst bör den bestämmas utifrån analyser av behoven. Målsättningen och utgångspunkten bör vara att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga. Myndigheten bör ansvara för att ge ut och distribuera lättläst litteratur i den utsträckning behoven inte kan tillgodoses på marknaden. Vi anser inte att staten bör störa den marknad som finns på det lättlästa området utan ska verka för en vital och kreativ tillgång till lättläst litteratur. Jag tycker att det är glädjande att det finns fler aktörer som är engagerade för lättläst litteratur.Myndigheten för tillgängliga medier bör även stödja utgivning och distribution av den oberoende lättlästa nyhetstidningen 8 sidor. För att tillgodose behovet av en oberoende ansvarig utgivare som är frikopplad från myndigheten har vi gjort bedömningen att produktionen av tidningen bör upphandlas. Där har vi dock sett att kulturutskottet har en annan uppfattning, och jag kommer att kommentera den om en liten stund.Genom att låta Myndigheten för tillgängliga medier ta över ansvaret för lättläst skapar vi nu goda förutsättningar för att fler människor, också de mest svaga läsarna, ska kunna ta del av litteratur och nyhetsförmedling. Det statliga stödet till lättläst ska inte minska, om nu någon hade trott detta, utan snarare öka. Det handlar om hur vi kan få mer och bättre lättläst litteratur och nyhetsförmedling.Kulturutskottet föreslår nu att regeringen ska utreda frågan om 8 sidor kan bli en del av public service. Ur regeringens perspektiv är det här inte okomplicerat. Det är ingen som betvivlar att public service-bolagen, med sina långa och gedigna journalistiska traditioner och erfarenheter av tillgänglighet, skulle kunna framställa lättläst material av god kvalitet. Det kan de säkert. Det är dock inte samma sak som att det skulle vara lämpligt, eller ens möjligt, att regeringen lägger över ansvaret för 8 sidor på public service.För det första: Att finansiera 8 sidor genom tv-avgiften är tveksamt. Enligt lagen om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst ska radio- och tv-avgiften användas till public service-bolagens kärnverksamhet, som är att producera och sända tv till allmänheten, samt viss kompletterande verksamhet som ska ha en tydlig koppling till kärnverksamheten.För det andra: En ändring av lagen och dessutom en ändring av bolagens uppdrag är en lång process som måste godkännas av riksdagen.Alternativet skulle då kunna vara att ett eget anslag till public service, öronmärkt för 8 sidor, inrättas i statsbudgeten - ett anslag som troligen skulle behöva omprövas . Som vi ser det innebär en sådan lösning en mindre grad av oberoende för tidningen 8 sidor än om tjänsten skulle upphandlas av Myndigheten för tillgängliga medier och även ett minskat oberoende jämfört med den situation som är i dag.Vi tycker alltså att det är en bättre garanti för oberoende att vi håller oss till det förslag som finns i propositionen. Majoriteten av remissinstanserna har därtill betonat vikten av en oberoende nyhetstidning, vilket också har varit inriktningen i arbetet med propositionen.Det pågår också en ständig debatt om public service-bolagens verksamhet och dess påverkan på konkurrenssituationen på mediemarknaden. har ställt frågor om hur uppfyller reglerna om statsstöd till public service.Regeringen har även gett Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera hur verksamheterna i public service-företagen påverkar mediemarknaden.Mot den bakgrunden är det olämpligt, anser jag, att utöka public service-uppdraget till att också omfatta tryckta medier.Avslutningsvis, fru talman, finns det dock ingenting som skulle hindra SVT från att inom ramen för sitt public service-uppdrag göra sina nyheter tillgängliga också på lätt svenska. Men det är en helt annan fråga. (Applåder)I detta anförande instämde (M). I motion är vi tydliga med att Myndigheten för tillgängliga medier absolut skulle kunna överta de verksamheter som nämns i propositionen. Det är alltså inte så att vi misstror Myndigheten för tillgängliga medier.Jag var på studiebesök där och blev väldigt imponerad av deras verksamhet. De gör ett fantastiskt jobb. Vi har sagt i våra förslag att vi tycker att det är en väl fungerande verksamhet där . Men vi har sett att man använder ekonomin som orsak till att verksamheten måste övertas av Myndigheten för tillgängliga medier, och vi tycker inte att det stämmer riktigt.Det allvarliga som vi diskuterar i den här debatten är nyhetstidningen 8 sidor och det förslag från regeringen som jag upplever hänger väldigt mycket i luften. Det är som om man har kommit på att ojdå, det fanns visst en väldigt fantastisk tidning som anses vara världsledande och som måste omhändertas.Jag skulle vilja fråga kulturministern hur man ser på tidningens publicistiska uppdrag och den journalistik som tidningen ska producera. Ska man låta myndigheten göra det eller ska man lägga ut det för upphandling? Det låter väldigt osäkert. Det är roligt att har varit på besök på Myndigheten för tillgängliga medier. Jag kan lova att om hon hade varit där skulle hon ha blivit ännu mer imponerad, i synnerhet som man nu också heter Myndigheten för tillgängliga medier och inte, som tidigare, Tal- och . Som flera har varit inne på är det en väldigt imponerande verksamhet med hög teknisk kompetens.Nej, , det är inte ekonomiska skäl som ligger bakom. Det handlar inte om någon form av besparing, om det var det som menade. Om man läser propositionen, som jag hoppas och tror att har gjort, ser man att det finns flera goda skäl till att göra den här förändringen. Ett är att det har varit en väldigt snabb teknisk utveckling. Det innebär att brukarna, som vi kallar dem här, frågar efter nya sätt att ta del av lättläst litteratur. Det kan vara i digital form, i pappersform eller uppläst, som . Distributionen ser helt enkelt annorlunda ut.Marknaden har förändrats och vanorna har förändrats, här liksom på så många andra områden, när vi talar om litteratur och nyheter. Stiftelseformen har inte bara fördelar. Den har fler nackdelar i det här fallet. har dessutom fattat beslut om att statlig verksamhet i normalfallet ska bedrivas i myndighetsform. Därtill kommer att det finns flera statliga aktörer på området och att det är lite svårt att se var ansvarsgränserna går. Det huvudsakliga skälet till att vi valt att lägga just verksamheten lättläst under Myndigheten för tillgängliga medier är att göra området betydligt starkare. Jag fick lite svar på en fråga i alla fall.Vi har hört flera talare från regeringspartierna här, och de hade olika ingångar i synen på 8 sidors framtid. från tyckte att det skulle vara alldeles för tidigt att göra en utredning, som det finns ett majoritetsförslag om i kulturutskottet. raljerade nästan över att public service skulle kunna få ett sådant uppdrag. Per Lodenius talade om att 8 sidor är viktig och hänvisade till egen erfarenhet av arbete i särskola. påpekade att det hade varit intressant om det som står i betänkandet hade funnits med i utredningen från början, medan kulturministern säger att det inte hade varit möjligt, att det inte skulle fungera och så vidare.Det finns många olika spretiga ställningstaganden runt den omöjliga sak som vi i kulturutskottets majoritetstext ändå anser är möjlig.Om vi ska prata om olika sätt att styra mediepolitiken kan jag säga att regeringen precis har lagt ned Riksdag & Departement. Man kan inte styra vissa saker, som när det gäller om TV4 ska finnas kvar eller inte. Det finns mycket man kan fundera på runt regeringens mediepolitik och vad som är möjligt och inte möjligt. Att utreda brukar aldrig vara omöjligt. Det blir mycket på en gång. Jag kan tala om att TV4:s beslut inte är en del av regeringens mediepolitik.Jag uppfattar, till skillnad från , mina allianskollegers inlägg som sakliga och insiktsfulla, absolut inte som raljerande, i synnerhet inte inlägget från Per, som talade om att han arbetat på en särskola. Snarare handlar det om hans egna erfarenheter.Men tillbaka till 8 sidor! Det framgår tydligt i propositionen att vi sätter stort värde på att det finns en sådan nyhetstidning med denna kvalitet. Alla som varit uppe i debatten har också betonat det. Vi värnar den, men vi ser också vikten av att tidningen ska vara oberoende, precis som andra medier. Det finns ingen anledning till att det skulle vara annorlunda för dem som har svårare att läsa vanliga tidningar. Det är för att värna oberoendet och trygga tidningen som vi har föreslagit att den ska upphandlas och att det ska finnas medel för den. På ungefär samma sätt har vi upphandlat . Sida svarar för att den finns, men lägger sig inte i materialet, utan tidningen är självständig. Samma frihet och framtid ser vi för tidningen 8 sidor.Eftersom det här är mitt sista replikskifte med vill jag gärna ge en sommarpresent, som vi brukar här i . Det är en bok som jag hoppas ska glädja henne. Det har uttryckts en del dikter och talesätt här. Jag brukar säga att det bästa sättet att lära känna sina medmänniskor är att läsa böcker.Vi är överens om väldigt mycket när det gäller det här betänkandet. är det jag höll mitt anförande, men jag hoppas att det framgick tydligt att vi uppskattar det kunnande och den kompetens som finns inom och som sedan ska föras in i Myndigheten för tillgängliga medier. Det är väldigt viktigt för oss att den kompetensen bevaras och tas till vara.Men jag hade naturligtvis tänkt prata om tidningen, som vi självklart värnar om. Den målgrupp som tidningen vänder sig till har väldigt lite tidningar att välja på. Då är det oerhört viktigt att man har en tidning som är neutral. Det har kommit fram i en del remissvar att man skulle kunna tänka sig ett annat sätt än upphandling. Vi i majoriteten har nog inte riktigt förstått varför det skulle vara så svårt att göra en utredning. En utredning är aldrig något farligt att tillsätta, även om man naturligtvis vill ha en ambition med en utredning. Vi tycker nog att det skulle vara en intressant fråga. Det är ändå politiken som styr. Någon har nämnt att vi har en uppföljning i public service 2017, men det är ändå vi politiker som bestämmer om public service ska ha nya uppdrag. Det gläder mig att höra att även delar Alliansens uppfattning att det är en bra lösning att verksamheten från förs över till Myndigheten för tillgängliga medier. Det kommer att stärka arbetet, inte minst om man också vill ha ett vetenskapligt råd, ett brukarråd och evidensbaserad verksamhet. Som flera varit inne på kommer den tekniska utvecklingen och de möjligheter som finns att underlätta för många grupper, inte bara för dem som har svårt att läsa därför att de är födda med ett handikapp. Det kan också vara så att man drabbas av demens i äldre dagar, kommer till och behöver ta del av lättläst svenska eller har andra skäl.Vi tycker nog ändå att vi har gjort en ordentlig utredning, nämligen den som propositionen vilar på. Som jag sade till tycker vi att det är viktigt att det finns en oberoende nyhetstidning med lättläst information. Jag skulle gärna se att det fanns flera sådana, att det skulle komma andra intressenter som ville ge ut lättläst nyhetsmaterial. Men har vi 8 sidor. Den tidningen är uppskattad och når många. Oberoendet är viktigt. Det är också därför vi har tagit fasta på remissinstansernas synpunkt att det inte är lämpligt att tidningen ges ut direkt av en myndighet. Däremot kan man värna oberoendet genom en upphandling. Det finns flera goda exempel på det, och det är också den modellen vi har förordat. Dess värre finns det inget som talar för ett minskat behov av tidningen. Tvärtom kanske vi får ett ökat behov, med hänsyn till det som ministern nämnde med sjukdomar och annat som man kan drabbas av. Det är fantastiskt bra att vi har den här tidningen, som håller god kvalitet.Vi har inte sagt att tidningen ska finansieras genom tv-avgiften. Ministern uttryckte farhågor kring om den skulle finansieras via budgetanslag. Men jag kan se liknande farhågor redan nu i så fall. Myndigheten kommer att få en budget, och myndigheten måste prioritera. Då får inte tidningen bli bortprioriterad. När det gäller budgetfrågorna kan man inte känna sig tryggare för tidningen med det här upplägget.Ministern nämnde att EU skulle ha någonting emot budgetstöd, och det har EU . Men det här är ändå ett specialområde. Det vänder sig inte till hela befolkningen, utan till en särskild målgrupp. Det får man väl också hantera i en utredning. Att den ursprungliga utredningen för sammanslagningen inte tog upp det här och inte hade med det i sitt utredningsmaterial får man inte ta till intäkt för att vi inte kan göra det . Här går våra uppfattningar isär. Det handlar inte i första hand om pengar, som jag ser det, utan om vad som är kärnuppdraget för public service. Jag tror inte att är omedveten om den oro som finns inom stora delar av dagspressen över den konkurrens som man upplever att man blir utsatt för från public services sida, i synnerhet som vi nu ser en situation där många tidningar, inte bara i storstad utan också i landsorten, har problem att överleva och i många fall kanske också tvingas lägga ned, bland annat därför att människor uppfattar att det kan tänkas vara enklare, billigare och lättare att ta del av material som finns på webben via public service. Att då lägga ytterligare ett material, i det här fallet 8 sidor, på public service tror jag skulle väcka väldigt starka reaktioner, säkert också hos många som står och nära. Därför tror jag, med omsorg om tidningen och den oberoende nyhetsrapporteringen, att det är betydligt bättre att göra som regeringen föreslår i propositionen: upphandla produktionen av 8 sidor och låta den förbli oberoende.Även till har jag en sommarpresent.