bet · H101FiU34 · 2014-06-04 00:00:00 — Därefter kom insatser till personer med funktionsnedsättning där kostnaderna uppgick till och individ- och familjeomsorg där kostnaderna uppgick till . Förskoleverksamhet, skolbarnomsorg och vuxenutbildning I skollagens (2010:800) inledande kapitel finns övergripande mål som gäller hela skolväsendet. Bland annat ska alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet. Utbildningen ska också vara likvärdig oavsett var i landet den anordnas. Inom verksamhetsområdet finns en rad riktade statsbidrag som t.ex. statsbidraget till personalförstärkningar inom elevhälsan, Matematiklyftet, Lärarlyftet II, entreprenörskap i skolan och yrkesvux. –2012 fördelade totalt i statsbidrag till huvudmän för att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Medlen användes till personalförstärkningar (), läromedel () och kompetenshöjande insatser (). En mindre del avsattes till kompetenshöjande insatser avseende den individuella utvecklingsplanen med skriftliga omdömen () och övriga insatser (). Vanliga personalförstärkningar var läs-, skriv- och matematikutvecklare, speciallärare och allmänna extra lärarresurser. Syftet med satsningen var att öka elevernas måluppfyllelse genom att förstärka arbetet med basfärdigheter i tidigare årskurser. Uppgifter från huvudmännen visar bl.a. på att framför allt elever i årskurs 1–3 i ökad utsträckning hade nått målen i svenska och matematik. En stor andel av huvudmännen angav också att de inte kunde uppge om eleverna hade nått ökad måluppfyllelse. Enligt regeringen möjliggjorde även de åtgärder som statsbidraget finansierade delvis nya arbetssätt för lärarna. Ef- tersom det har pågått andra reformer inom skolan bedöms det vara svårt att särskilja effekterna av just detta statsbidrag. Kostnaden för Lärarlyftet II, som är en satsning på kompetensutveckling för lärare, uppgick till totalt 2013. Antalet kursdeltagare uppgick till 6 000 personer. finns gymnasial lärlingsutbildning. För att stimulera att lärlingsutbildningar ska komma till stånd har statsbidrag lämnats till skolhuvudmän för bl.a. ersättning till arbetsplatser som tar emot lärlingar. På uppdrag av har genomfört en utvärdering av arbetsgivarnas användning av statsbidraget. Studien visar bl.a. att för de flesta arbetsplatser har inte statsbidraget varit avgörande när det gäller att ta emot en lärlingselev, utan det är viljan att hjälpa elever ut i arbetslivet och framtida rekryteringsbehov som förklarar benägenheten att ta emot lärlingar. För att motivera unga att återuppta grundskole- och gymnasiestudier inleddes en satsning som gör det möjligt att få den högre bidragsnivån i studiemedelssystemet. ökade utbetalningarna av rekvirerade bidrag . var drygt 490 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av alla barn i åldern 1–. Detta är den högsta andelen barn som någonsin varit inskrivna i förskolan. Av samtliga barn inskrivna i förskolan gick i fristående förskolor, vilket var samma andel som föregående år. Jämfört med /05 har andelen barn i fristående skolor ökat från . Storleken på den genomsnittliga barngruppen minskade något 2013, från 16,9 till 16,8 barn jämfört med föregående år. Personaltätheten var oförändrad jämfört med . var det i genomsnitt 5,3 barn per årsarbetare. var 5 570 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid. Detta är en ökning jämfört med då motsvarande antal uppgick till 4 945 barn. Sammanlagt fanns barn inskrivna i omsorg på obekväm arbetstid i 167 kommuner, vilket var en ökning med 16 kommuner jämfört med . Andelen 6-åringar som är inskrivna i förskoleklass har varit kring . saknas dock preliminär statistik. var personaltätheten 15,7 elever per lärare. Andelen elever som uppnådde målen i samtliga ämnen uppgick till . Det var lägre än året innan, men den näst högsta andelen . Det genomsnittliga meritvärdet fortsatte att öka efter en mindre nedgång . Det genomsnittliga meritvärdet ska ge en indikation på den sammantagna kunskapsutvecklingen hos elever som lämnar årskurs 9. bakgrund av resultaten i bl.a. de internationella studierna Programme for In- ternational Student () anser regeringen att det är osäkert om utvecklingen av det genomsnittliga meritvärdet motsvarar en faktisk kunskapsutveckling eller om den förklaras av betygsinflation. Det genomsnittliga meritvärdet har ökat inom fristående och kommunala skolor . Eleverna i de fristående skolorna hade liksom föregående år i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. Fristående skolor hade också en högre andel elever som var behöriga till gymnasieskolans samtliga program. studie 2012 visade att svaga resultatutveckling inom fortsätter. Resultatutvecklingen har varit negativ för både flickor och pojkar inom samtliga områden (matematik, läsförståelse och naturvetenskap) , men pojkarnas resultat har försämrats mer än flickornas. Av landets 290 kommuner var det 27 som saknade en gymnasieskola belägen i kommunen . Totalt gick av alla elever som slutade i gymnasieskolan . Det är en något mindre andel än föregående år. Det är dock inte alla som fullföljer gymnasietiden som vanligtvis är . Av dem som började gymnasieskolan hade fått slutbetyg , vilket var en ökning jämfört med året innan. Av dem 95 600 elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Jämfört med året före är det en marginell ökning. Andelen 20- åringar som uppnått grundläggande behörighet har varit relativt oförändrad . Av de elever som fick slutbetyg eller motsvarande från gymnasieskolan hade påbörjat högskolestudier läsåret därpå. Det är i linje mindre än 2010. gick 330 000 elever i gymnasieskolan, vilket är en minskning med drygt 21 000 elever eller jämfört med året innan. Elevantalet minskade i både kommunala gymnasieskolor och fristående gymnasieskolor. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till helårsarbetare i gymnasieskolan uppgick till ca 27 000 /14, vilket var en minskning med omkring 4 400 lärare, motsvarande , jämfört med /13. Lärartätheten i kommunala gymnasieskolor var totalt sett oförändrad jämfört med föregående läsår. I fristående skolor ökade lärartätheten till 7,2 heltidstjänster per 100 elever, jämfört med 7,0 . På kommungruppsnivå hade glesbygdskommuner den i genomsnitt högsta lärartätheten (12,0 lärare per 100 elever), medan förortskommuner till större städer hade den lägsta (5,5 lärare per 100 elever). Den totala kostnaden för gymnasieskolan har minskat marginellt med . gick sammanlagt knappt 190 000 elever i komvux, vilket var en minskning med ca 9 000 elever jämfört med . Antalet personer i åldern 20–som deltog i komvux motsvarade av befolkningen. De totala kostnaderna för komvux var 2012, vilket är en marginell ökning jämfört med . Enligt en studie från som mäter den vuxna befolkningens läs- och räknefärdigheter samt problemlösningsförmåga med hjälp av dator står sig väl i en internationell jämförelse. Antalet elever i utbildning i svenska för invandrare (sfi) har ökat kraftigt . uppgick antalet elever till drygt 107 800, vilket var en ökning med jämfört med året innan och det högsta antalet elever i sfi . skrivelse 2011/12:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn redovisade regeringen och redovisning av specialdestinerade statsbidrag (dnr Fi2011/3996). kommuner och landsting (SKL) kommuner och landsting följer löpande det ekonomiska utfallet av specialdestinerade statsbidrag per verksamhetsområde. Enligt de senaste uppgifterna uppgick utfallet av specialdestinerade statsbidrag till ca 2010–2012. uppgick de till . (Källa: Räkenskapssammandrag från SKL.) I betänkande 2012/13:FiU34 behandlade utskottet föregående års skrivelse 2012/13:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Där framhöll utskottet bl.a. att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Utskottet förutsatte att metodarbetet för utvärdering av de specialdestinerade statsbidragen fortsätter och att resultaten av utvärderingarna redovisas i framtida skrivelser. Utskottet har även vid tidigare tillfällen betonat vikten av att regeringen fortsätter att fördjupa kunskapen om statsbidragen med tonvikt på om bidragsgivningen har nått sina mål och att detta arbete återspeglas i skrivelsen (bet. 2010/11:FiU34). I betänkande 2011/12:FiU28 välkomnade utskottet regeringens återrapportering av Stats- kontorets och redovisning av erfarenheter av specialdestinerade bidrag till kommunerna. Utskottet insåg att det fanns vissa metodproblem men såg ändå fram emot en fortsatt metodutveckling för en mer fullödig utvärdering av dessa bidrag . Utskottet anser att skrivelsen utgör ett viktigt underlag för i arbetet med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Skrivelsen utgör också ett bra komplement till regeringens budgetproposition. Det är viktigt att se hur såväl generella som specialdestinerade bidrag används och om de får avsedd effekt. Därför är det bra och viktigt att också redovisa resultat av specialdestinerade statsbidrag, även om det i vissa fall kan vara svårt att mäta. Utskottet kan också notera att skrivelsen i större utsträckning än tidigare redovisar resultat av specialdestinerade statsbidrag, vilket välkomnas. Utskottet anser dock att resultatredovisningen kan vidareutvecklas så att fler bidrag utvärderas och redovisas i skrivelsen. Utskottet har pekat på vikten av en mer fullödig utvärdering av dessa bidrag (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28 och bet. 2012/13:FiU34). Därmed föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Det ekonomiska läget i den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om det ekonomiska läget i den kommunala sektorn. Utskottet konstaterar att resultaten för kommunsektorn som helhet har varit goda . Enligt utskottet tyder det på att kommuner och landsting har haft goda möjligheter att bedriva en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Det ekonomiska läget i kommunsektorn bedöms vara gott och den förda politiken anses ha skapat goda förutsättningar för kommunsektorn att bedriva sin verksamhet. I kommittémotion 2013/14:Fi9 av m.fl. (S) anser motionärerna att regeringen har misslyckats med jobbpolitiken. Detta beskrivs ha slagit hårt mot kommunernas och landstingens ekonomi. Den förda politiken anses ha övervältrat stora kostnader från staten till kommunerna genom att de statligt finansierade omställningsförsäkringarna kraftigt försämrats. lyckade jobbpolitiken bedöms vidare ha påverkat verksamheterna inom kom- munsektorn, bl.a. i skolan, där svenska elevers resultat nu sjunker och inom äldreomsorgen som brister i kvalitet. Motionärerna pekar vidare på att det bara är 4 av 20 landsting som klarar ett överskott. Dessutom visar jämförelser med föregående års skrivelse att förutsättningarna för olika slags kommuner i vårt land blir allt mer ojämlika. Storstäderna drar ifrån medan kommuner i glesbe- folkade regioner har fått sämre resultat. Enligt motionärerna skulle kommuner och landsting ha fått betydligt bättre förutsättningar att bedriva sin verksamhet med Socialdemokraternas förslag till budgetar. Vidare anser motionärerna att det är anmärkningsvärt att regeringen tar så lättvindigt på de regelverk som regeringen valt att förhålla sig till som man anser att kommunerna och landstingen ska sköta sin del, särskilt när staten har övervältrat stora kost- nader för den viktigaste aspekten för en god ekonomi – sysselsättningen. Kommuner och Landsting (SKL) I SKL:s senaste ekonomirapport konstateras att kommuner och landsting fortsätter att uppvisa relativt goda resultat. En bidragande orsak bedöms vara en fortsatt stark tillväxt av skatteunderlaget. När nu den internationella konjunkturen förstärks och svensk ekonomi utvecklas starkare bedöms skatteunderlaget bli ännu starkare. I rapporten framhålls bl.a. att sysselsättningen i har utvecklats förhållandevis väl trots den svaga ekonomiska utvecklingen. Den positiva utvecklingen bedöms ha bidragit till den gynnsamma utvecklingen av kommunernas och landstingens skatteunderlag. En något långsammare utveckling än normalt av kommunsektorns kostnader bedöms också vara en bidragande orsak till att resultaten i kommuner och landsting varit starka . Statsbidragen beskrivs ha utvecklats relativt långsamt . Justerat för utökat uppdrag beräknas statsbidragen ha minskat i reala termer. (Källa: Ekonomirapporten om kommunernas och landstingens ekonomi – , SKL.) Utskottet kan konstatera att resultaten för kommunsektorn som helhet har varit goda men varierar mellan enskilda kommuner och landsting. har kommunsektorn tillförts resurser i form av permanenta höjningar av statsbidragen och i tillfälliga konjunkturstöd under finanskrisen. Trots att sannolikt har haft den svåraste ekonomiska krisen har kommunsektorn redovisat positiva resultat. Enligt utskottet tyder det på att kommunerna och landstingen har haft goda möjligheter att bedriva en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Utskottet kan också notera att både antalet arbetade timmar och antalet sysselsatta inom kommunsektorn 2013 är tillbaka på ungefär samma nivåer som innan finanskrisen inleddes . Detta skapar förutsättningar för ett ökat kommunalt skatteunderlag, vilket ytterligare kan förstärka sektorns ekonomi och därmed ge förbättrade förutsättningar att upprätthålla välfärden. Eftersom skatteintäkterna svarar för av kommunsektorns totala intäkter är det främst genom fler arbetade timmar som sektorns ekonomi kan stärkas. I det sammanhanget vill utskottet understryka vikten av den politik för full sysselsättning som har förts och som fortfarande förs. En av de viktigaste reformerna i det arbetet är införandet av jobbskatteavdraget. har sysselsättningen ökat med mer än 250 000 sysselsatta trots en ovanligt djup och långvarig lågkonjunktur. Den svenska arbetsmarknaden har således utvecklats förhållandevis starkt. Det läge som den svenska ekonomin har befunnit sig i har enligt utskottet motiverat aktiva finanspolitiska åtgärder, som förstärkningar av jobbskatteavdrag, vilket har medfört att den offentliga sektorns finansiella sparande har sjunkit till underskott. När konjunkturläget förbättras bör finanspolitiken bli mer återhållsam och inriktningen bör vara att successivt nå balans och överskott i de offentliga finanserna. Utskottet kan också notera att det ligger i linje med regeringens bedömningar, enligt ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av det som sagts ovan anser utskottet att det ekonomiska läget i kommunsektorn är gott och att den förda politiken har bidragit till att kommunsektorn har haft och fortfarande har goda förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet med hög kvalitet, varför motionen avstyrks. Det ekonomiska läget i den kommunala sektorn, punkt 2 (S) av (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Fi9 av m.fl. (S). Vi socialdemokrater anser att regeringen har misslyckats med jobbpolitiken. , när de borgerliga fick regeringsmakten, har ungdomsarbetslösheten ökat och antalet långtidsarbetslösa närapå tredubblats. Detta har slagit hårt mot kommunernas och landstingens ekonomi. Den förda politiken har dessutom inneburit kraftigt försämrade omställningsförsäkringar. Stora kostnader har därmed övervältrats från staten till kommunerna när utbetalningarna av försörjningsstöd ökat på grund av arbetslöshet. Den misslyckade jobbpolitiken har påverkat kommunernas och landstingens verksamheter. Inte minst i skolan, där svenska elevers resultat nu sjunker snabbare och djupare än i något annat OECD-land. Inom landstingen är läget än värre. Bara 4 av 21 landsting redovisar ett överskott. En försämrad verksamhet kan också ses i larmrapporter om kvalitetsbrister i bl.a. äldreomsorgen. Dessutom blir förutsättningarna för olika slags kommuner alltmer ojämlika. Utöver att föra en politik som misslyckats med jobben och som skapat sämre förutsättningar för kommunsektorn att bedriva viktigt verksamhet har regeringen övergivit överskottsmålet genom att år genomföra ofinansierade skattesänkningar. Vi anser inte att den förda politiken har skapat goda förutsättningar för kommunerna och landstingen att bedriva sin verksamhet, vilket skrivelsen i många delar redovisar. Därför anser vi att inriktningen av den ekonomiska politiken måste ändras så att den skapar bättre förutsättningar för kommunerna och landstingen att bedriva viktig välfärdverksamhet. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om en ny inriktning av den ekonomiska politiken. 1.Utvecklingen inom den kommunala sektorn (MP) Välfärd skapar frihet och trygghet. Därför vill ha goda välfärdsinstitutioner som tillhandahåller vård, skola och omsorg när vi behöver det och trygghetssystem som stöder den som är sjuk eller utan arbete. Vi anser att alla ska kunna lita på skolan, vården och omsorgen oavsett vem som utför den. Välfärden ska finnas tillgänglig för alla på lika villkor, oavsett kön, etnicitet, könsidentitet, sexuell läggning, religion, ålder eller funktionsnedsättning. Eventuella vinster som välfärdsaktörer gör ska återinvesteras i verksamheten. Idéburna verksamheter inom välfärdssektorn ska främjas. finns dock en hel del brister i välfärden, som också till viss del framgår av skrivelsen. Personalen inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården vittnar om orimlig tidspress, hög arbetsbelastning och dålig organisation av arbetstiden. Äldreomsorgen är hårt drabbad av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Problemen att rekrytera och behålla ny personal är mycket stora. Insatser för att möta dessa utmaningar saknas . Inom landstingen är det om möjligt än värre. Endast 4 av 21 landsting redovisar ett överskott. De ekonomiska förutsättningarna för landstingen är så varierande att det inte går att säga att vården i landet sker på lika villkor oavsett var den utförs. Alltför ofta drabbas patienter av en allvarlig skada eller utsätts för allvarliga risker i hälso- och sjukvården. Tillgången till förlossningsvård och akutvård varierar beroende på var i landet patienten bor. Dessutom är det brist på specialistsjuksköterskor. har därför i andra sammanhang föreslagit åtgärder för att öka personaltätheten inom såväl vården som skolan och omsorgen. Med de ökade resurser som bl.a. föreslogs hade kvaliteten inom vården stärkts som det hade skapats nya jobb. Även inom skolan saknas förutsättningar för lärare, förskollärare och fritidspedagoger att göra ett bra jobb. Under Alliansen tid vid makten har lärare fått mer pappersarbete som tusentals pedagogiska medarbetare skurits bort från skolan. utmärker sig dessutom i internationella jämförelser som ett land där både kunskapsresultat och likvärdighet har försämrats . För är skolan den viktigaste framtidsinvesteringen, varför läget hade sett annorlunda ut med vår politik. Vi anser att alla barn ska få en ärlig chans att utvecklas, växa och fortsätta lära sig genom livet. Det viktigaste för att nå goda skolresultat är att varje elev får den tid hen behöver med en kunnig, kompetent och engagerad lärare. har därför i andra sammanhang föreslagit ambitiösa och omfattande satsningar för att vända skolresultaten och likvärdigheten. Med politik skulle alla kunna lita på skolan, vården och omsorgen i , oavsett vem som utför den. Eleverna skulle få de verktyg de behöver för att nå sin fulla potential. Patienterna i sjukvården skulle få god vård på rätt sätt och i rätt tid och äldre skulle få en trygg och professionell omsorg. 2.Utvecklingen inom den kommunala sektorn (V) Regeringens politik har misslyckats. har blivit massarbetslöshetens och långtidsarbetslöshetens land. För är full sysselsättning det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Vi har därför i andra sammanhang lagt fram förslag som skapar fler jobb, utjämnar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och ökar den ekonomiska jämlikheten. är arbetslösheten högre än när regeringen tillträdde 2006 och den kommunfinansierade sysselsättningen har utvecklats mycket svagt under regeringens styre. En förklaring kan vara den ökade andelen privata utförare inom vården, skolan och omsorgen, där en allt större andel av skattepengarna går till privata vinster och diverse overheadkostnader. Regeringens privatiseringar av vården, skolan och omsorgen ersätter själva grundidén med medborgarnas rätt till välfärd efter behov med det privata näringslivets jakt på mesta möjliga vinst. En utveckling som motsätter sig. Alla skattemedel till vården, skolan och omsorgen ska användas till personal och verksamhet. har därför i andra sammanhang framhållit att dessa välfärdsverksamheter inte ska få drivas av vinstdrivande företag. En förutsättning för en riktigt bra skola, vård och omsorg är att ägarna och huvudmännen fokuserar på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte girigheten och möjligheten att berika sig på verksamheten. Välfärden ska styras av omtanke och solidaritet. Landstingen har en ansträngd ekonomi, vilket också framgår av skrivelsen. Endast 4 av 21 landsting redovisar ett överskott. har det kommit flera rapporter om överbeläggning, platsbrist, långa väntetider, inställda operationer, hotad patientsäkerhet m.m. Bristen på specialistutbildade sjuksköterskor är också stor. För att vända denna utveckling har i andra sammanhang föreslagit kraftigt utökade statliga resurser. Skolan utgör inget undantag utan även där har utvecklingen gått åt fel håll. Från att ha varit en klassutjämnare har den gått till att vara en klassförstärkare. Skillnader i resultat och kunskaper har ökat mellan elever, skolor och kommuner. Vi anser att det behövs övergripande reformer för en ökad likvärdighet i skolan. Med det behövs också resursförstärkningar, bl.a. för att kunna anställa fler lärare. Mer personal behövs också till förskolan. är personaltätheten alldeles för låg och barngrupperna för stora. har därför i andra sammanhang föreslagit utökade resurser bl.a. för att det ska kunna anställas mer personal. När det gäller äldreomsorgen har andelen äldre som får offentlig äldreomsorg nästan halverats . Med regeringens indragna resurser har detta lett till att anhöriga i större utsträckning har fått ta ett större ansvar. Besparingarna och nedskärningarna inom äldreomsorgen har också försämrat kvaliteten inom Vi menar att det behövs kraftigt utökade resurser för att vända denna utveckling. En utbyggd äldreomsorg ökar också kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, eftersom det oftast är kvinnor som anställs inom äldrevården. Satsningar på äldreomsorgen är därför en avgörande jämställdhetsfråga. har därför även på detta område föreslagit kraftigt utökade resurser i andra sammanhang. Genom att kraftigt utöka de statliga resurserna skapas en tryggare, mer jämlik och mer jämställd välfärd. Med politik skulle därför kommunsektorn ha haft betydligt bättre förutsättningar att bedriva sin verksamhet inom skolan, vården och omsorgen. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2013/14:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. 2013/14:Fi9 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om läget för ekonomin i den kommunala sektorn. Tryck: , 2014 går över en miljon kommun- och landstingsanställda till jobbet. Vi hittar dem på eller som hemtjänst åt . De undervisar i matematik i på Åkraskolan, de lagar tänder på Folktandvården eller gipsar benbrott på lasaretten.Efter alla mina praktikdagar på förskolor, skolor, i och i sjukvården har jag sett vilket fantastiskt jobb och vilka heroiska insatser våra välfärdshjältar utför - insatser som är mycket mer än bara siffror i bokslutstabeller och kurvor i diagram.