bet · H101MJU27 · 2014-06-11 00:00:00 — Insatserna ska bidra till att nå Aichimålen om att stoppa förlusten av livsmiljöer, uthålligt jord-, skogs- och vattenbruk, skydd av natur samt om att stärka ekosystemens resiliens och även till att nå de EU-gemen- samma målen om att genomföra fågel- och habitatdirektiven fullt ut och att bevara och restaurera ekosystemen och deras tjänster. Regeringen uppger att man kommer att ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla insamling, sammanställning, redovisning och rapportering av statistik över skydd av land- och vattenområden i . Ett uppdrag ska också ges för att genomföra en fördjupad analys av hur den ekologiska representativiteten ser ut i det svenska skyddet av land- och sötvattensområden och hur den kan stärkas genom de insatser som beskrivs i propositionen. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion 2013/14:MJ26 (V) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Miljökvalitetsmålet Levande skogar innebär att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras och kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Regeringen anser att arbetet med formellt skydd och frivilliga avsättningar av skyddsvärd skog samt miljöhänsyn vid skogsbruksåtgärder även fortsättningsvis är de främsta insatserna för att uppnå målen. Skogar med höga naturvärden upptar en begränsad andel av den sammanlagda skogsmarksarealen i . Skogslandskapets naturvärden är i stor utsträckning knutna till dessa skogar som främst återfinns i fjällnära områden och som små områden nedanför den fjällnära gränsen. Nedanför den fjällnära gränsen utgör skogen med höga naturvärden av den produktiva skogsmarken. Den miljöhänsyn som tas vid skogsbruksåtgärder är inte alltid tillräcklig för att skogarnas natur- och kulturmiljövärden ska bevaras, utan vissa av dessa skogar behöver undantas från skogsbruk eller brukas med anpassade metoder. Regeringen avser därför att fortsätta arbetet för att ge skogar med höga naturvärden ett långsiktigt skydd. Metoder för att utöka skyddet för skogar med höga naturvärden och andra naturtyper ska ses över. Som redovisats ovan har regeringen beslutat om ett etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Enligt etappmålet ska skogar med höga naturvärden skyddas från avverkning. Detta ska ske genom att det formella skyddet av skogsmark ska öka med ca skogsmark som har höga naturvärden och återfinns nedanför gränsen för fjällnära skog. Vidare bör skogsbrukets frivilliga avsättningar öka i omfattning med ca skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . Dessutom ska de ekologiska sambanden ha stärkts så att skyddade och på andra sätt bevarade områden och biotoper är väl förbundna och integrerade i landskapet genom att den gröna infrastrukturen har utvecklats och förstärkts. Med anledning av etappmålet avser regeringen att ge och i uppdrag att revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog. Regeringen betonar i propositionen att de frivilliga avsättningarna är mycket viktiga för att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. Avsättningarna måste vara transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och biologiska innehåll går att redovisa. har regeringen gett , och i län i uppdrag att genomföra Kometprogrammet – kompletterande metoder för skydd av natur i en försöksverksamhet för att ta till vara privata markägares intresse för naturvård genom egna initiativ till skydd och annat bevarande av skogsområden. Försöksverksamheten pågår –2014 i fem geografiska områden i landet. Verksamheten ska slutredovisas . Utskottet konstaterar att arbete med de frågor som väckts i motionerna pågår. Med hänvisning till detta föreslås att motionerna 2013/14:MJ25 (S) yrkande 3, 2013/14:MJ492 (S) yrkande 53, 2013/14:MJ27 (MP) yrkande 9, 2013/14:MJ506 (MP) yrkande 1, 2013/14:MJ26 (V) yrkande 4 och 2013/14:MJ301 (V) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har tidigare uttalat sig om skyddet av skogliga värdekärnor (bet. 2013/14:MJU12 Skogspolitik). Utskottet redogjorde då för att regeringen strä- var efter att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen med formellt skydd eller som frivilliga avsättningar. När det gäller skog som var- ken är formellt skyddad eller har avsatts frivilligt påminner utskottet om att äganderätten begränsar hur stora värden en markägare kan tvingas att avstå från genom krav på miljöhänsyn till följd av den s.k. intrångsbegränsningen. Intrångsbegränsningen innebär att en markägare har rätt till ersättning när an- språk på marken från statens sida innebär att pågående markanvändning för- Avverkning av skog räknas normalt som pågående markan- Utskottet vill även hänvisa till vad som anförts ovan om de avsätt- ningar av skogsmark som görs inom ramen för de marknadsdrivna interna- Skogsbrukets frivilliga åtgärder på miljöområ- det sker bl.a. inom certifieringssystemen () och Programme for the Endorsement of (PEFC). 15 miljoner av landets produktiv skogsmark är certifierat i något av systemen. Certifieringssystemen är frivilliga och marknadsdrivna. FSC- och PEFC-certifieringarna finns bl.a. regler om begränsningar av av- verkningar av nyckelbiotoper, kvarlämnande av s.k. naturvärdesträd, frivilliga avsättningar, mål om andel lövträd i bestånden m.m. FSC-standarden innebär bl.a. att nyckelbiotoper och naturvärdesträd inte får avverkas inom den certi- FSC-skogsägare är även skyldiga att sätta av av den produktiva marken för naturvårdsändamål. ringen ska nyckelbiotoper alltid sparas inom ramen för kravet på 5 procents avsättning av produktiv skogsmark. Mot bakgrund av det anförda föreslås att motion 2013/14:MJ27 (MP) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd. Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och att värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Närmare en fjärdedel av de ursprungliga våt- markerna i har försvunnit genom dikning och uppodling. norra finns det dock kvar stora orörda våtmarker, främst myrar. I propositionen redovisas att av öppna våtmarker, dvs. beskogade, har ett formellt skydd vilket motsvarar ca 20 pro- cent av den totala arealen öppna våtmarker i . En övervägande del av denna areal finns i fjällen och i fjällnära områden. Skyddet är inte representa- tivt och en stor del av områdena enligt den nationella Myrskyddsplanen är oskyddade (5667, 2007). årliga uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2013 återstår det att skydda ca våtmarker. Vid revideringen av Myrskydds- planen 2007 bedömde att när Myrskyddsplanen är genom- förd kommer det totala myrskyddet i landet att innehålla ett representativt ur- val av de allra mest skyddsvärda myrarna. I propositionen uppger regeringen att i linje med tidigare beslut bör Myrskyddsplanen fortsätta att genomföras så att etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och om- råden omfattar skydd av minst ytterligare våtmarker. gare skydd kan behövas för andra våtmarkstyper, och framförallt är det viktigt att delar av den stora arealen redan dikade våtmarker restaureras. hanget kan nämnas att utsåg 15 nya värdefulla våtmarks- och vattenområden till Ramsarområden och beslöt att utöka två gamla områ- Beslutet innebär att det svenska nätverket av områden enligt konvent- ionen om våtmarker av internationell betydelse såsom livsmiljö för våtmarks- fåglar (Ramsarkonventionen) har kompletterats med nordliga myrtyper och orörda vattendrag, som varit underrepresenterade . hektar våtmarker beviljats restaurering eller anlagts med stöd av landsbygds- Till detta tillkommer anläggningar som sker inom ramen för lo- kala vattenvårdsprojekt (LOVA). Det är en ökning av restaureringar och an- Utskottet konstaterar att våtmarker tillhandahåller viktiga ekosystemtjäns- ter, såsom kollagring, minskning av övergödande ämnen och buffring av vat- tenflöden, och att de är en viktig del av vattnets kretslopp i landskapet. tet ser positivt på de åtgärder som har utförts för att nå målet Myllrande våt- marker och utgår från att regeringen fortsatt arbetar i denna riktning. 2013/14:MJ492 (S) yrkande 48 kan därför lämnas utan vidare åtgärd. I propositionen betonar regeringen att arbetet med invasiva främmande arter bör intensifieras mot bakgrund av dels de stora skador som sådana arter kan orsaka, dels EU-lagstiftningen på området. Det behövs en effektiv organisa- tion för att hindra introduktion, spridning och negativa effekter av invasiva beslutade regeringen om ett etappmål som bl.a. innebär att det ska ha inletts insatser för bekämpning av invasiva Att bekämpa invasiva främmande arter är även ett av de sex huvudmålen i den nya EU 2020-strategi för biologisk mångfald som antogs i presenterade ett förslag till en förordning om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (KOM(2013) 620). Förslaget har enligt vad utskottet har erfarit lett till en överenskommelse mellan och Regeringen framhåller att man verkar för att hindra skadliga ef- fekter av invasiva främmande arter både genom att driva på för ett effektivt system för hantering inom EU och genom att nationellt förstärka budgeten för bekämpningsinsatser med –2016 (skr. 2013/14:145). Mot bakgrund av det anförda föreslås ingen åtgärd med anled- ning av motion 2013/14:MJ27 (MP) yrkande 17. Utskottet konstaterar att i regleringsbrevet för har fått i uppdrag att revidera den nationella strategin och handlingsplanen för främmande arter och genotyper (5910). Vid revideringen ska verket beakta ovannämnda överenskommelse om en förordning om invasiva främmande arter. Uppdraget ska redovisas till . Mot bakgrund av det anförda får motion 2013/14:MJ492 (S) yrkande 71 anses i huvudsak tillgodosedd. Motionsyrkandet kan därmed lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag (S, MP, V) om ekosystemtjänster. Jämför reservationerna 18 (MP), 19 (V) och 20 (S, MP, V) Enligt kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkande 69 bör regeringen ta fram en handlingsplan för en kunskapssatsning om biologisk mångfald och ekosystemtjänster i . Kunskapen om sambandet mellan biologisk mångfald och vår egen överlevnad och välfärd behöver öka i samhället. I motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 5 efterfrågas en vägledning om hur hänsyn kan tas till ekosystemtjänster i samband med upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar och miljöbedömningar. Det är rimligt att verksamheters inverkan på ekosystemtjänster vägs in i tillståndsprocessen. Enligt yrkande 3 i samma motion bör den biologiska mångfalden värnas i hela landskapet. Motionären påpekar att God bebyggd miljö tillhör de miljökvalitetsmål som har betydelse för biologisk mångfald eftersom det finns hotade arter som har viktiga delar av sin förekomst i bebyggda miljöer. Man behöver även ta större hänsyn till ekosystemtjänster vid fördelning av statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt (yrkande 6). Förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt bör ses över så att konsekvenserna för ekosystemtjänster beaktas i högre utsträckning vid fördelning av bidrag. Enligt kommittémotion 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 2 ska regeringen skyndsamt ta fram hållbarhetsindikatorer och se till att dessa redovisas i rapporter om den ekonomiska utvecklingen. Detta skulle ge ett bättre underlag vid finanspolitiska beslut om hur hållbart samhället är. Även i motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 4 efterfrågas att hållbarhetsindikatorer ska kopplas till underlag för finanspolitiska beslut. Att integrera hållbarhetsfrågan i statens budgetarbete skulle främja åtgärder som behövs för att värna biologisk mångfald och ekosystemtjänster. I kommittémotion 2013/14:MJ26 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs att regeringen återkommer med förslag om att utveckla förbättrad transparens när det gäller fondplaceringars beroende av och påverkan på ekosystemtjänster. tion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 7 föreslås att Verket för innovationssystem () ges i uppdrag att utlysa ekonomiskt stöd till eko- systemtjänstrelaterade lösningar och produkter. För att undvika att en särskild satsning på ekosystemtjänster leder till att sådana tjänster inte lyfts in i ut- vecklingen av övriga innovationer, kan man ge verket ett generellt uppdrag att integrera ökad hänsyn till ekosystemtjänster i utvecklingen av innovationer. Enligt propositionen avser regeringen att inrätta en nationell samordnare för ekosystemtjänster inom kommittéväsendet. Samordnaren ska ha ett tidsbegränsat uppdrag att verka för en förbättrad kompetens och ett ökat kunskapsunderlag om biologisk mångfald och ekosystemtjänster hos näringsliv, kommuner och relevanta myndigheter i . ska få i uppdrag att genomföra en satsning på kommunikation om ekosystemtjänster i samverkan med samordnaren och berörda myndigheter. Regeringen betonar att den kunskap om ekosystemtjänsters värde som tas fram i arbetet för att nå etappmålet om betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster bör samlas in och tillgängliggöras genom miljömålsuppföljningen. Det ger en grund för utformningen av flera av de åtgärder som krävs för att nå etappmålet. Regeringen planerar även att ge i uppdrag att i samråd med närmast berörda myndigheter utarbeta en vägledning gällande statliga myndigheters arbete med ekosystemtjänstbedömningar. Svenska myndigheter bör aktivt stödja och delta i internationellt samarbete om metodutveckling och forskning om ekosystemtjänstbedömningar. Vägledning bör även ges till länsstyrelserna om hur bättre hänsyn till ekosystemtjänster kan tas i arbetet gentemot kommuner och regionplaneorgan när det gäller fysisk planering och handlingsplaner för grön infrastruktur. Vägledningen bör vidare omfatta hur det biologiska kulturarvet kan förvaltas så att viktiga natur- och kulturvärden består. Även kommunerna ska få vägledning om hantering av ekosystemtjänster. kommer att få i uppdrag att utarbeta en vägledning och ett kompetensstöd när det gäller hantering av ekosystemtjänster vid tillämpningen av 2 kap. (2010:900) samt 3 och 4 kap. i den fysiska planeringen. Genom detta uppdrag kommer kommunernas viktiga roll när det gäller tätortsnära skogar att tydliggöras. Utskottet välkomnar de initiativ som planeras för att öka kunskapen om ekosystemtjänster i samhället. Med hänvisning till pågående arbete som rör de väckta förslagen föreslår utskottet ingen åtgärd med anledning av motionerna 2013/14:MJ492 (S) yrkande 69 och 2013/14:MJ27 (MP) yrkandena 3 och 5. När det gäller förordningen om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt uppger regeringen att man avser att följa tillämpningen av förordningen i syfte att vid behov underlätta statlig medfinansiering av kommunernas arbete med ekosystemtjänster. Utskottet, som anser att kunskapen om olika stöds och er- sättningars kostnadseffektivitet för att bidra till att miljökvalitetsmålen uppfylls fortsatt behöver förbättras, ser positivt på att regeringen har frågan under bevakning. Mot bakgrund av det anförda kan motion 2013/14:MJ27 (MP) yrkande 6 enligt utskottets mening lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller arbetet med att synliggöra ekosystemtjänsternas värden avser regeringen att ge () i uppdrag att analysera vilka delar av den officiella statistiken som kan sammanställas för att möta behoven av data om ekosystemtjänster för miljöräkenskaper, hållbarhetsindikatorer och miljömålsuppföljning. SCB bör fortsatt delta i internationellt samarbete för att utveckla relevanta indikatorer för hållbar utveckling. Tillgängliga hållbarhetsindikatorer bör enligt regeringens bedömning kunna redovisas i anslutning till underlag för finanspolitiska beslut för att klargöra sambanden mellan ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. De internationella initiativen har kommit långt med att standardisera sociala och ekonomiska mått, inklusive naturkapital som skog, fisk, vatten och energi. Indikatorer för andra ekosystemtjänster och för miljöförändringar förefaller svårare att standardisera internationellt. Liksom regeringen bedömer utskottet att arbetet med att förfina indikatorerna för att bättre redovisa ekosystemtjänsternas bidrag till naturkapitalet behöver fortsätta. Utskottet utgår från att ökade kunskaper om värdet av ekosystemtjänster kommer att leda till att certifieringssystem och investeringsbeslut i större utsträckning kommer att redovisa påverkan på biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2013/14:MJ25 (S) yrkande 2 och 2013/14:MJ27 (MP) yrkande 4. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Regeringen bedömer att en effektiv metod för att relativt snabbt få genomslag för hållbarhetskrav är att påverka stora finansiella aktörer, som fondförvaltare, att väga in värdet av ekosystemtjänster i sina bedömningar. Det är dock svårt för investerare att bedöma hur företag och fondförvaltare arbetar med hållbarhetsfrågor i allmänhet och ekosystemtjänster i synnerhet. Arbete har inletts inom det nordiska miljömärket Svanen att se över möjligheten till miljömärkning av fonder. I detta arbete skulle både klimatfrågor som ekosystemtjänster kunna ingå. En förbättrad kunskapsuppbyggnad om värdet av ekosystemtjänster skulle underlätta för investerare att bedöma såväl risker förknippade med miljöskador som affärsmöjligheter som följer av utveckling av ekosystemtjänstbaserade lösningar som grund för hållbar affärsutveckling. Utskottet utgår från att en sådan utveckling kommer att leda till att investeringsbeslut i högre grad tar hänsyn till dessa värden. Mot bakgrund av det anförda föreslås att motion 2013/14:MJ26 (V) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. Innovationer av nya produkter och tjänster samt affärs- och förvaltningsmodeller kan ge viktiga bidrag till ett hållbart nyttjande av biologisk mångfald och ekosystemens resurser. Det är dock troligen inte nödvändigt att göra en särskild satsning genom avgränsade program om ekosystemtjänstinnovationer. Förvaltning och utveckling av ekosystemtjänster är enligt utskottets mening relevant för flera sektorer, och kunskap om ekosystemens mångfunkt- ionalitet bör fortsatt integreras i de fall det är relevant. Då kan utveckling av innovationer som t.ex. bidrar till att snabbare nå miljökvalitetsmålen främjas som affärsmässig lönsamhet och miljöteknikexport gynnas. ingen uppger att det inom ramen för utlysningar om miljöinnova- tioner, transport och miljöinnovationer och testbäddar för miljöteknik samt programmet Utmaningsdriven innovation pågår ett flertal projekt som syftar till sådana helhetslösningar som efterfrågas i motion 2013/14:MJ27 (MP) yr- Motionen kan därmed enligt utskottets mening lämnas utan vidare Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag (S, M, MP, V) om skyddade områden. Jämför reservationerna 21 (SD), 22 (MP) och 23 (MP, V). I motion 2013/14:MJ303 av (M) yrkande 1 anförs att de naturreservat som har bildats är ojämnt fördelade i landet. Stora markavsättningar har gjorts i glest befolkade delar av norra . En översyn av reservatsbildningen behöver göras så att inte dessa kommuners möjlighet att utvecklas hämmas. Det är också viktigt att det upprättas konkreta och adekvata skötselplaner för de reservat som bildas (yrkande 2). Bristande skötsel leder till att miljön förlorar den biologiska mångfald man ursprungligen ville bevara. Enligt motion 2013/14:MJ323 av (M) yrkande 1 leder bildandet av naturreservat till minskade inkomstmöjligheter för skogsägare och lantbrukare. Dessa grupper får allt svårare att klara sin försörjning. Regeringen borde överväga en maxtid för hur länge staten får reservera områden på en fastighet utan att ersättning utbetalas till markägaren (yrkande 2). Markägaren kan ha räntekostnader för men inte brukningsrätt till ett område. I motion 2013/14:MJ318 av Boriana (M) föreslås att en möjlighet att bedriva kommersiell verksamhet i nationalparker utan särskilt tillstånd från eller borde övervägas. finns ett generellt förbud mot sådan verksamhet i nationalparker. Enligt motion 2013/14:MJ472 av m.fl. (S) bör regeringen se över möjligheten att genom ett tillägg i nationalparksförordningen utse till förvaltare av den tänkta . Det skulle ge förvaltarskapet en lokal förankring och ge positiva samhällsekonomiska effekter. behöver arbeta med nya metoder och former av områdesskydd parallellt med bevarande genom naturreservat och nationalparker enligt kommittémotion 2013/14:MJ25 av m.fl. (S) yrkande 4. Regeringen bör återkomma med ett förslag om ekolandskap som är mer konkret än det nuvarande förslaget om grön infrastruktur. Etappmålet för skydd av områden bör höjas till skyddad areal enligt motion 2013/14:MJ27 av (MP) yrkande 8. Forskning pekar på att detta är mer i linje med vad som krävs för att värna viktiga livsmiljöer. I motion 2013/14:MJ237 av (MP) yrkandena 1 och 2 föreslås att ska bli en marin nationalpark eller att det i vart fall utreds hur kan bli ett sammanhängande område med särskilt högt skydd. har det av säkerhetsskäl varit trålningsförbud i . Detta har bibehållit många arter och miljöer i livskraftigt skick. pågår en befolkningsökning i regionen, vilket innebär ett växande intresse för exploatering. Därför finns det skäl att undersöka hur skyddet av ekosystemet i kan utökas och förstärkas. Enligt motion 2013/14:MJ382 av och (båda MP) yrkande 3 bör arbetet med att inrätta fler naturreservat stärkas. Enligt motion 2013/14:MJ382 av och (båda MP) yrkande 2 bör flera reservat bli helt fredade för skadlig mänsklig påverkan. Man kan t.ex. införa förbud mot exploatering, olje- och mineralutvinning, muddring, dumpning, bottentrålning, båttrafik m.m. Områden som fredas på detta sätt får stor betydelse för fiskreproduktionen. Vidare anförs att det inte har varit tydligt om det är regeringen eller som har mandat att besluta om skyddsåtgärder såsom förbud mot bottentrålning i de naturreservaten (yrkande 1). Ansvarsfördelningen behöver därför tydliggöras. I kommittémotion 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 8 begärs att regeringen tar initiativ till förhandlingar med andra EU-länder i syfte att reglera ohållbart fiske som försämrar de biologiska värdena i Natura 2000- områden. Hur fisket ska regleras i dessa områden är oklart, och i vissa områden sker t.o.m. fiske med bottentrål som skadar bottenmiljön. Motion 2013/14:MJ248 av (MP) behandlar frågor kring ålgräsängar. Enligt motionen behövs en inventering av ålgräsets utbredningsområde längs (yrkande 1). Ålgräsängar har en viktig ekologisk och ekonomisk roll eftersom ängarna fungerar som skydd och lekplats åt fisk, som t.ex. torsk, vitling och ål. Ålgräsängarna stabiliserar dessutom bottensediment och tar upp partiklar och näringsämnen ur vattnet. Ålgräsängarna behöver därför skyddas i samband med planering av kustnära aktiviteter, såsom båthamnar, och muddringsaktiviteter (yrkande 2). Intresset för kustnära boende med bryggor, sjöbodar och är stort. Alltför ofta förlorar unika miljöer mot andra starka intressen. Det kan vara svårt för en kustkommun att avgöra hur viktigt det kan vara att skydda en mjukbotten med ålgräs. Ålgräsängar behöver även skyddas inför framtida klimatförändringar (yrkande 3). Det är dessutom nödvändigt att minska övergödningen och överfisket i våra vattendrag och hav för att ge ålgräsängarna bättre livsförutsättningar (yrkande 4). Övergödning och överfiske i kombination har visat sig ge över- växt av alger, dels genom tillskottet av närsalter, dels genom s.k. trofiska kas- Färre stora rovfiskar leder till att de små rovfiskarna ökar i antal. Dessa håller nere mängden små algbetande kräftdjur, vilket gynnar tillväxten av fintrådiga alger. Som redovisats ovan framhåller regeringen i propositionen att bör leva upp till det beslutade etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Enligt etappmålet ska bevarandet ske med ekologiskt representativa system som ska vara förvaltade på ett effektivt sätt.