bet · H201UU2 · 2014-12-17 00:00:00 — 7) föreslår regeringen att fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst beräknat enligt Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 1995) (prop. yrkande 1). Biståndsramen beräknas i enlighet med detta uppgå till . Enligt den uppdaterade EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 som infördes , och som medförde förändringar i beräkningsmodellen för BNI, motsvarar biståndsramen av BNI. Regeringens målsättning är att av BNI enligt den nya beräkningsmetoden längre fram ska avsättas för bistånd. I biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statens budget som klassificeras som bistånd enligt riktlinjer från /Dac. Sådana kostnader återfinns inom andra utgiftsområden än det som utskottet nu behandlar och uppgår totalt till 2015. Dessa kostnader fördelar sig enligt följande. Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer under deras första tid i ingår i biståndsramen och uppgår till . I biståndsramen ingår vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens gemensamma bistånd som finansieras via EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader till . De förvaltningskostnader för utrikesförvaltningen som ingår i biståndsramen uppgår till . Övriga kostnader från andra delar av statens budget som klassificeras som bistånd och ingår i biståndsramen uppgår till totalt 2015. De består av flera olika komponenter: medel för den internationella biståndsverksamhet som bedrivs av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU) och bidrag till demokratiinsatser i och . Också den del av bidrag till vissa FN-organs reguljära verksamhet som klassificeras som bistånd ingår i biståndsramen. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor i fråga om stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /Dac klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen. disponerar för att upprätta en webbtjänst i syfte att öka synligheten och transparensen och därigenom möjliggöra minskade kostnader vid transfereringar. Inom utgiftsområde 7 ingår dessutom garantiavgifter för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och förvaltningskostnader för samarbete med , som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader på sammanlagt ingår inte i biståndsramen. Det gör inte heller de som enligt regeringens förslag ska tillföras utgiftsområde 7 för att finansiera ytterligare klimatinsatser i utvecklingsländer. För föreslår regeringen att anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition (anslagen 1:1–1:4 och 1:6), enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (prop. yrkande 5). I budgetpropositionen föreslås också att bemyndigar regeringen att • för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2026 (prop. • ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare garantier uppgår till högst (prop. • besluta om deltagande i den stiftelse som bildats som genomförandestruktur för det andra programmet för partnerskap mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning (EDCPT2) (prop. punkt 4). I budgetpropositionen finns även följande två förslag från : • Att bemyndigar att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2017 (prop. punkt 6). • Att för anvisar ett ramanslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (prop. punkt 7). Alliansen föreslår i flerpartimotion 2014/15:2995 (M, C, FP, KD) av m.fl. ett belopp för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som är lägre än regeringens förslag. Förändringen avser de additionella insatser för klimatinsatser i utvecklingsländer som regeringen föreslår. Alliansen föreslår också att anslaget 1:2 ska öka med jämfört med regeringens förslag. Partierna anser liksom regeringen att biståndsramen under innevarande mandatperiod bör öka så att den uppgår till av bruttonationalprodukten (BNI) enligt den nya beräkningsmetoden. föreslår i partimotion 2014/15:3011 av m.fl. yrkande 4 att avräkningar på biståndsramen inte bör göras för flyktingmottagande i . I motionen föreslås också att satsningar bör ökas på humanitärt bistånd (yrkandena 1 och 2). I yrkande 5 föreslår partiet ökade satsningarna för att bekämpa Ebola och stödja . I kommittémotion 2014/15:2975 av m.fl. föreslås att biståndsramen bör uppgå till av BNI. Partiet föreslår att anslaget 1:1 biståndsverksamhet minskar med ca 9,8 miljarder, att anslaget 1:2 minskar med och att anslaget 1:3 minskar med jämfört med regeringens förslag. Nya anslag föreslås för bidrag till flyktinghjälp via UNHCR på 2,2 miljarder (inom biståndsramen) och generell flyktinghjälp på (utöver biståndsramen). Dessutom föreslås ett extra anslag på för bekämpning av ebola (utom biståndsramen). Krav på ökade anslag till humanitära insatser för flyktingar, bl.a. genom UNHCR, förs även fram i partimotion 2014/15:2866 av m.fl. yrkande 1 och 3 och i kommittémotion 2014/15:2936 av m.fl. yrkande 4. Krav på ökade insatser för bekämpande av Ebola återkommer i kommittémotion 2014/15:2968 av m.fl. yrkande 5. föreslår i motion 2014/15:81 av m.fl. yrkande 11 att inom /Dac bör verka för att åtaganden enligt Kyotoprotokollet inte ska få räknas som bistånd. bör enligt motionens yrkande 15 också verka för ändringar i /Dacs regelverk så att kostnader för flyktingmottagande, skuldavskrivningar och utländska studenter inte ska kunna räknas som bistånd. I yrkande 12 föreslås att ovan nämnda avräkningar ska redovisas inom ramen för Openaid-initiativet. understryker i partimotion 2014/15:1905 av m.fl. yrkande 1 vikten av att upprätthålla enprocentsmålet för biståndet. Allmänt om utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har, med avslag på budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 finansplanen punkt 6) och bifall till den gemensamma partimotionen 2014/15:3002 av m.fl. (M, C, FP, KD). I motiveringen till den av bifallna reservationen diskuteras ett antal faktorer av betydelse för den övergripande ekonomiska utvecklingen i , bl.a. vikten av stabila finanser, investeringar i infrastruktur och bostäder, hög sysselsättning och behoven av regelförenklingar och förbättringar för entreprenörer. Enligt utskottets bedömning är en stark ekonomisk utveckling en förutsättning för att utveckla och stärka det internationella utvecklingssamarbetet. Utvecklingssamarbetet är en del av svensk utrikespolitik som ska främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling och hävda internationell rätt och jämställdhet. Att stärka just demokrati, jämställdhet och mänskliga rättigheter ska vara vägledande för det svenska biståndet. Svenskt bistånd ska stödja frihetskämpar och stärka yttrandefriheten. Politiken ska bidra till att omvandla förtryck till frihet, fattigdom till framsteg och resursslöseri till hållbar utveckling. Vi ska främja öppenhet och handel som en väg till fler jobb, välstånd och högre tillväxt, men också som ett redskap för bättre förståelse och tolerans. ska fortsätta vara ett land som tar ansvar för människor på flykt. har ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck. Detta är långt ifrån uppnått. ska därför ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Under 2007-2014 avsatte av BNI till bistånd. Detta gör till en av de mest generösa givarna i världen. Vi har tillsammans ett ansvar för utvecklingen i världen. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i budgetpropositionen att biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete fastställs till av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst beräknat enligt Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 1995) (prop. punkt 1). Biståndsramen beräknas i enlighet med detta uppgå till . Enligt den uppdaterade EU-förordningen för nationalräkenskaperna (ENS 2010) som infördes , och som medförde förändringar i beräkningsmodellen för BNI, motsvarar biståndsramen av BNI. Utskottet anser liksom regeringen att målet bör vara biståndet ska uppgå till av BNI enligt den nya beräkningsmetoden längre fram . Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag i propositionsyrkande 1 och avstyrker motionerna 2014/15:3011 yrkande 4 och 2014/15:2975 (i denna del). Motion 2014/15:1905 yrkande 1 anses i huvudsak tillgodosedd genom det anförda och avstyrks i den mån så inte är fallet. Utskottet välkomnar att det offentliga utvecklingsbiståndet () för enligt beräkningar ökade till totalt 134,8 miljarder USD, den högsta siffran någonsin i nominella termer. Trots det uppgår den genomsnittliga ODA-nivån för medlemsländer bara till av BNI. Det är endast , , och, , som når upp till FN:s målsättning att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd. från EU:s medlemsstater uppgick till av ländernas sammanlagda BNI. Tyvärr visar sammanställning också att en allt mindre del av biståndet går till de fattigaste länderna. ska utgå ifrån och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd, , är flöden från offentlig sektor med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt /Dacs kriterier. I budgetpropositionen redovisar regeringen kostnader i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /Dacs kriterier och därmed ingår i biståndsramen, men som återfinns under andra utgiftsområden. Dessa benämns ofta avräkningar. har avräkningar gjorts från biståndsramen. över tiden har antalet avräkningar för olika ändamål ökat. Avräkningarnas procentuella andel av biståndsramen har varierat som en trendmässig ökning kan noteras. Andelen avräkningar från biståndsramen uppgick , , , och . Enligt årets budgetproposition beräknas avräkningarna 2015 uppgå till . Ökningen beror framför allt på att kostnaderna för asylmottagning i ökar till följd av humanitära kriser i omvärlden. Utskottet välkomnar att regeringen i budgetpropositionen tydligt redovisar de avräkningar som görs från budgetramen. Utskottet ställer sig bakom regeringens beräkningar och konstaterar att dessa ligger i linje med /Dacs riktlinjer för vad som kan räknas som bistånd. Utskottet avstyrker därmed motion 2014/15:3011 yrkande 4. I ett motionsförslag föreslås att ska verka för ett flertal begränsningar i /Dacs regelverk som anger vad som får räknas som bistånd. Utskottet konstaterar att Dac genom enhälliga beslut slår fast det regelverk som anger vad som får räknas som offentligt utvecklingsbistånd (). Huvudsyftet med är att bidra till ekonomisk utveckling och välfärd. Utskottet noterar att det inom /Dac förs diskussioner kring en eventuell förändring av definitionen av bistånd i ljuset av att omvärlden har förändrats sedan begreppet Official Development Assistance () myntades 1969. I många givarländer som inte når upp till FN:s mål om att av BNI ska gå till bistånd finns en önskan att utvidga själva ODA-begreppet så att fler typer av finansiella flöden ska kunna räknas som . Utskottet noterar att kommer /Dac att hålla ett möte på ministernivå för att bl.a. diskutera ODA-begreppet. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att har tydligt fattigdomsfokus och definieras på ett sätt som bibehåller en trovärdighet i begreppet. Andra finansieringsflöden som gynnar utveckling bör stimuleras, mätas och följas upp, men inte tillåtas urvattna ODA-begreppet. Utskottet är dock inte berett att föreslå ytterligare begränsningar av ODA-begreppet och avstyrker därmed motion 2014/15:81 yrkandena 11 och 15. När det gäller motionsförslaget om att information om avräkningar ska lämnas inom ramen för Openaid-initiativet erinrar utskottet om införandet 2010 av transparensgarantin i biståndet, som innebär att alla allmänna handlingar och all offentlig information om biståndet aktivt ska göras tillgängligt på internet. Informationen ska göra klart när, till vem och varför biståndsmedel har betalats ut, och vad resultatet blev. Utskottet konstaterar att åtagandet om transparens beträffande biståndsflöden gäller alla kostnader som ingår i biståndsramen. Sida har tidigare fått i uppdrag att vidareutveckla den webbaserade informationstjänsten i syfte att förbättra datakvaliteten, utöka informationen och öka användbarheten. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utskottet utgår från att regeringen i bedömningarna av det fortsatta utvecklingsarbetet beaktar vad som här anförts. Utskottet avstyrker motion 2014/15:81 yrkande 12 i den mån den inte tillgodosetts genom det anförda. Utskottet anser att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet bör vara lägre än regeringens förslag. Vid i enades parterna om att etablera en ny klimatfond: Gröna Klimatfonden (, GCF). Fondens uppdrag är att stödja utvecklingsländer genom insatser för klimatanpassning och minskade utsläpp av växthusgaser, inklusive skogsrelaterade insatser. Utfästelser till en initial påfyllnad till GCF –2018 ägde rum . har 22 länder utlovat sammanlagt knappt 10 miljarder USD till fonden, ytterligare bidrag förväntas annonseras i samband med klimatkonventionens partsmöte i . Nya åtaganden för till följd av påfyllnaden av fonden beräknas uppgå till enligt regeringens bedömning. beslutade av denna anledning bemyndiga regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 69 2015–2025 (prop. 2014/15:2, FiU11). Åtagandet beräknas infrias 2015–2023. Utskottet noterar att den förra regeringen utlovade ett bidrag till fonden på så snart den blev operativ. Utskottet vill understryka vikten av att även fortsatt bidrar till klimatinsatser i utvecklingsländer och till de multilaterala fonder som inrättats för ändamålet. Utskottet noterar att investerade mer än i de fattigaste ländernas ansträngningar att hantera klimatförändringarna – mer per invånare än något annat EU-land. För att säkerställa en fortsatt hög kvalitet i det svenska bilaterala biståndet anser utskottet att anslaget 1:2 (Sida) bör tillföras mer än i regeringens förslag. Anslaget får användas för Sidas förvaltningsutgifter och för samarbete inom som inte räknas som bistånd enligt /Dac. När det gäller () konstaterar utskottet att myndigheten vidtagit åtgärder för att stärka verksamhetens fokus på resultat. Verksamheten har utvecklats genom ett ökat antal forskartjänster, ett ökat utbyte med afrikanska och nordiska länder och en alltmer aktiv policydialog. Förändringarna görs mot bakgrund av den översyn av NAI:s verksamhet och roll som Statskontoret presenterade 2013. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till medel under anslaget 1:3 . (FBA) har till uppgift att stärka den svenska och internationella förmågan inom området konflikthantering och krishantering, med särskild inriktning på fredsinsatser. Utskottet ser positivt på att FBA har en ny och renodlad instruktion som definierar myndighetens grunduppdrag och förtydligar myndighetens anslagsstruktur. Detta bör enligt utskottets uppfattning öka transparensen, kostnadseffektiviteten och möjligheterna till uppföljning av verksamheten. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 1:4 . Utskottet anser att internationella utvecklingssamarbete är en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. Målet med verksamheten är att bidra till att stärka de nationella revisororganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella standarder. Huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Utvecklingssamarbetet initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med samarbetslandets nationella revisionsmyndighet. Utskottet vill understryka vikten av att verksamheten även bidrar till att stärka parlamentens kontrollmakt och till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i mottagarlandet. internationella utvecklingssamarbete ska ligga i linje med svenska prioriteringar och slås fast efter samråd med Sida. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om oförändrad medelstilldelning för anslaget 1:5 Internationella utvecklingssamarbete . Expertgruppen för utvärdering och analys av internationella bistånd har enligt kommittédirektivet (dir. 2013:11) i uppdrag att beställa, sammanställa, genomföra och kommunicera utvärderingar, analyser och studier om biståndets genomförande, resultat och effektivitet. Utskottet anser liksom regeringen att uppföljning och utvärdering är en viktig grund för den framtida utformningen av svenskt bistånd och tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd. När det gäller de motionsvisa förslagen att införa nya anslagsposter för humanitära insatser och bekämpande av ebola vill utskottet anföra följande. har miljontals människor drabbats av allvarliga humanitära kriser och katastrofer t.ex. kriget i , tyfonen på och svälten på . Gapen mellan de humanitära behoven och biståndsfinansieringen ökar. är en av världens största humanitära biståndsgivare, såväl i absoluta termer som per capita. Genom stöd vid kriser, krig och katastrofer ska fortsätta att rädda liv och lindra nöd. Det humanitära stödet vid kriser och katastrofer bör stärkas. Utskottet anser liksom regeringen att bör fortsätta att värna de humanitära principerna och principerna om ett gott humanitärt givarskap. ska fortsatt vara pådrivande inom det internationella reformarbetet för att stärka resultatarbetet, humanitärt ledarskap och samordning i fält för att det humanitära biståndet ska bli så effektivt som möjligt. Långsiktigt stöd till de humanitära organisationernas verksamhet, inte minst inom FN-systemet, är därför viktigt. vill utskottet understryka vikten av flexibilitet inom biståndet för att effektivt kunna hantera kommande humanitära kriser. humanitära bistånd ska riktas dit de akuta behoven av hjälp är som störst och kanaliseras genom de organisationer som mest effektivt kan lindra nöden i en viss katastrofsituation. Motsvarande gäller bekämpandet av ebola och andra smittsamma sjukdomar. Utskottet noterar att bl.a. i samband med ebolautbrottet i vädjat till biståndsgivare att ha en viss flexibilitet i sina insatser för att kunna stödja hälsosystemen i de utsatta länderna i syfte att minska smittspridningen och lidandet. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att tillstyrka förslagen om nya anslag för humanitära insatser och bekämpning av Ebola. Därutöver vill utskottet återigen slå fast sitt tidigare ställningstagande (bl.a. i bet. 2013/14:UU10) att det är angeläget att såväl som övriga medlemsstater i EU, förutom att stödja det humanitära arbetet i närområdet, visar solidaritet genom att ta sitt ansvar så att de personer som kommer till EU och är i behov av internationellt skydd bereds detta. Mot bakgrund av vad som här anförts bifaller utskottet motion 2014/15:2995 och i de delar som avser anslagen 1:3–1:6 även prop. 2014/15:1 (prop. punkt 5 och 7). Motionerna 2014/15:2866 yrkande 1, 2014/15:2936 yrkande 4, 2014/15:2968 yrkande 5, 214/15:2975 i denna del och 2014/15:3011 yrkandena 1, 2, 3 och 5 avstyrks. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett bemyndigande att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2026 (prop. punkt 2). Förslaget tillstyrks av utskottet. beräknas nya åtaganden uppgå till . Till de myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget hör bland andra , , , och . För den del av anslaget som beslutar om beräknas nya åtaganden göras till ett belopp om ca . Framför allt rör det sig om den globala vaccinalliansen (Gavi) och den 12:e påfyllnaden i Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF). För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar över beräknas nya åtaganden göras till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och berör alla Sidas verksamheter. Utskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen att bemyndiga regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare garantier uppgår till högst (prop. punkt 3). Garantiåtagandet innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Utskottet tillstyrker vidare förslaget i budgetpropositionen att bemyndiga att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018 (prop. punkt 6). Utskottet tillstyrker även att regeringen bemyndigas att besluta om deltagande i den stiftelse som bildats som genomförandestruktur för det andra programmet för partnerskap mellan och utvecklingsländer inom området klinisk prövning (EDCTP2) (prop. punkt 4). Partnerskapet inrättades 2003 för att hantera den globala hälsokris som orsakas av de tre största fattigdomsrelaterade sjukdomarna hiv/aids, malaria och tuberkulos, och för att fullgöra EU:s åtagande att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål till 2015. Utskottet noterar att den föreslagna budgeten innebär en minskning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet med ca 1,5 miljarder . Enligt uppgift till utskottet är regeringens utgångspunkt för att genomföra besparingarna att ingångna avtal ska respekteras och att inga tvära kast ska göras vad gäller stöd till olika organisationer och insatser. Utskottet vill även beröra frågan om stipendiemedel till svenska högskolor och universitet som avser studenter från biståndsmottagande länder (enligt /Dacs kriterier). Svenska institutets (SI) studentutbyten är en viktig del av utvecklingssamarbete. SI fördelar stipendier till studenter från låginkomstländer och bidrar därmed till kapacitetsuppbyggnad. uppgår dessa medel till ca . På grund av tidigare åtaganden kommer enligt vad utskottet erfarit i praktiken inga nya stipendier att kunna ges för /16. Stipendier för ändamålet finansieras även via utgiftsområde 16 och beräknas till , vilket motsvarar faktiska utfall. Dessa medel ingår i biståndsramen men finansieras via utgiftsområde 16 som inte tillhör utrikesutskottets beredningsområde. Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att som en del i utvecklingssamarbetet göra det möjligt för studenter från våra samarbetsländer att studera vid svenska högskolor. Utskottet har som ett led i sitt uppföljningsarbete tagit del av uppgifter om revisionens iakttagelser om myndigheterna inom utgiftsområdet. Av publikation Årlig rapport framgår att granskningar av årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd visar att redovisningarna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndighetens verksamhet. har lämnat synpunkter av särskild betydelse för Sida. lämnar en sådan särskild upplysning när den bedömer att det finns viktig och oväntad information i årsredovisningen som den vill fästa uppmärksamheten på. En upplysning kan även lämnas om det finns särskilda förhållanden i revisionen som en läsare behöver information om. konstaterar att Sida administrerar utbetalningar av bidrag och redovisar ekonomiska åtaganden som har beretts av och beslutats av regeringen. uppgick dessa utbetalningar till , vilket kan jämföras med de i utbetalningar som Sida själv beslutar om. Utestående ekonomiska åtaganden beslutade av regeringen uppgick till . Sidas egna åtaganden uppgick till . konstaterar att den brutna ansvarskedjan ökar risken för fel och bristande kontroll av att medlen används till avsedda ändamål. Sidas ansvar begränsas till administrativa kontroller och till att verkställa utbetalningar.