bet · H101KU34 · 2014-06-05 00:00:00 — betänkande 2013/14:KU34 En politik för en levande demokrati I betänkandet behandlas regeringens skrivelse En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61). Vidare behandlas tio motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen och två motionsyrkanden från allmänna motionstiden . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar av vilken inriktning demokratipolitiken bör ha och vilka utmaningar som politiken bör fokusera på. Åtgärder som regeringen har planerat för att förverkliga inriktningen redovisas. Regeringens bedömningar grundas på en redogörelse för demokratiutvecklingen i utifrån en genomgång av forskning, rapporter och utvärderingar. Skrivelsen innehåller också en redogörelse för de åtgärder som regeringen har vidtagit och det arbete som pågår inom demokratipolitiken. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna samt avslår motionerna. I betänkandet finns tre reservationer (S och V respektive V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Skrivelsens huvudsakliga innehåll................................................................ En politik för en levande demokrati ............................................................. Stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer Nationella riktlinjer för rektorernas beslut om lokal medverkan av Universitetens och högskolornas ansvar för att främja unga människors engagemang för grundläggande demokratiska Utredning om demokratisk delaktighet och inflytande............................... demokratin mot våldsbejakande extremism ..................................... En mer aktiv svensk demokratipolitik inom EU......................................... Öppen redovisning av bidrag till partierna ................................................. En ny bred maktutredning .......................................................................... 1.Stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer m.fl., punkt 3 (S, V) ........................................... 2.Universitetens och högskolornas ansvar för att främja unga människors engagemang för grundläggande demokratiska värderingar m.m., punkt 5 (S, V) ........................ 3.Värna demokratin mot våldsbejakande extremism, punkt 7 (V) ............................................................................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motion från allmänna motionstiden /13 .......................................... Motion från allmänna motionstiden /14 .......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.En politik för en levande demokrati lägger skrivelse 2013/14:61 till handlingarna. 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkandena 2 och 3. 3.Stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer m.fl. 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 1 (S, V) 4.Nationella riktlinjer för rektorernas beslut om lokal medverkan av riksdagspartier m.m. 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkande 5. 5.Universitetens och högskolornas ansvar för att främja unga människors engagemang för grundläggande demokratiska värderingar m.m. 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 2 (S, V) 6.Utredning om demokratisk delaktighet och inflytande 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkandena 7 och 8. 7.Värna demokratin mot våldsbejakande extremism 2013/14:K16 av m.fl. (V) och 2013/14:K394 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 3 (V) 8.En mer aktiv svensk demokratipolitik inom EU 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkande 9. 9.Öppen redovisning av bidrag till partierna 2013/14:K15 av m.fl. (S) yrkande 1. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 10.En ny bred maktutredning 2012/13:K236 av (FP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (S), (M), i (S), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), Skånberg (KD), (SD), (V), (M), (S) och Montaser Eneim (M). Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att överlämna skrivelsen En politik för en levande demokrati (skr. 2013/14:61) till . Två följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. I detta ärende behandlas även två motionsyrkanden som väcktes under allmänna motionstiderna 2012 respektive 2013. Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar av vilken inriktning demokratipolitiken bör ha och vilka utmaningar som politiken bör fokusera på. Planerade åtgärder för att förverkliga inriktningen redovisas. Bedömningarna grundas på en redogörelse av demokratiutvecklingen i utifrån en genomgång av forskning, rapporter och utvärderingar. Skrivelsen innehåller också en redogörelse för de åtgärder som regeringen har vidtagit och det arbete som pågår inom demokratipolitiken. En politik för en levande demokrati Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2013/14:61 till handlingarna. Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:93). I skrivelsen presenterar regeringen bl.a. sina bedömningar av vilken inriktning demokratipolitiken bör ha, planerade åtgärder för att förverkliga inriktningen samt de åtgärder som regeringen har vidtagit och det arbete som pågår inom demokratipolitiken. Inriktningen i arbetet med att uppnå målen för demokratipolitiken måste utgå från de utmaningar som samhällsutvecklingen ställer på demokratin anför regeringen (skr. 2013/14:61 s. 6 f.). Tendenser och omständigheter såsom teknikutvecklingen, tillståndet i ekonomin, större händelser i omvärlden och förändringar i befolkningens värderingar och normer påverkar villkoren för det demokratiska styrelseskicket. För att folkstyrets former ska vara relevanta måste demokratin ständigt utvecklas. bör möjligheterna till inflytande och delaktighet vara utformade efter individens förutsättningar. Den offentliga makten ska utgå från människorna och varje individ ska ha makt över de beslut som rör den egna vardagen. Inriktningen för det fortsatta arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken har fem utgångspunkter: ett högt och mer jämlikt valdeltagande, ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen, en ökad demokratisk medvetenhet samt värnande av demokratin mot våldsbejakande extremism. Ett högt och mer jämlikt valdeltagande Valdeltagandet är ett utryck för demokratins förankring i samhället. Ett högt valdeltagande innebär också ett mer jämlikt valdeltagande och att valresultaten mer korrekt avspeglar de olika intressen och åsikter som uttrycks i samhället. Regeringen avser att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Regeringen uttalar i skrivelsen sin avsikt att ge , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet. Verksamheten ska i första hand inriktas på unga och utrikes födda och genomföras i områden med lågt valdeltagande i tidigare val. Vidare avser regeringen att genomföra åtgärder för att höja kunskapen om Europaparlamentsvalets betydelse och för att öka valdeltagandet, fördela särskilda medel till riksdagspartierna och partierna som är representerade i för informationsinsatser inför de allmänna valen, ge stöd till trossamfund (SST) ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför de allmänna valen och ge , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, i uppdrag att genomföra skolval inför de allmänna valen. På regeringens uppdrag tar Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fram ett stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskolan som rör hantering av politisk information i skolan och närvaron av representanter för politiska partier. Slutligen avser regeringen att ge Myndigheten för delaktighet, tidigare Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), i uppdrag att under de allmänna valen 2014 genomföra en kartläggning av tillgängligheten till vallokaler och röstningsmottagningsställen för att bedöma om det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder för att förenkla röstningsförfarandet och förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna Det är avgörande för demokratins vitalitet att det finns ett utbrett intresse för att inneha förtroendeuppdrag och delta i de folkvalda församlingarna. Det är också av betydelse att de beslutsfattande politiska församlingarna speglar befolkningens sammansättning när det gäller framför allt kön, ålder och födelseland. Regeringen avser att verka för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Åtgärder bör mot denna bakgrund vidtas i syfte att verka för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Arbetet med att bredda rekryteringsbasen för förtroendeuppdrag är i stor utsträckning är en uppgift för de politiska partierna, anför regeringen. Regeringen avser att inleda ett arbete för att främja engagemanget inom den representativa demokratin och förbättra den sociala representativiteten, med särskilt fokus på unga, kvinnor och utrikes födda. Vidare avser regeringen att återkomma med ett uppdrag om stöd till kommuner som genomför ett arbete med innovativa metoder, strategier eller insatser i syfte att stärka ungas inflytande i den lokala demokratin. Regeringen avser också att tillsätta en utredning om demokratisk delaktighet och inflytande som bl.a. ska se över hur demokratin påverkas av det minskade engagemanget inom de politiska partierna. Utredningen ska även lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att fler individer väljer att engagera sig som förtroendevalda och att förhindra att kandidater avvisar ett erbjudande om ett förtroendeuppdrag eller hoppar av . Med stöd av regeringen utvecklar kommuner och landsting (SKL) informationsteknik som möjliggör beslutsfattande på distans inom kommun- och landstingsnämnder. Regeringen avser att genomföra åtgärder för att förebygga och motverka att förtroendevalda utsätts för hot och våld, ge för europa- politiska studier (Sieps) i uppdrag att ta fram en utbildning om EU för politiska beslutsfattare på kommun- och landstingsnivå samt initiera en studie för att inhämta ett fördjupat erfarenhetsunderlag om personvalssystemets påverkan på valkampanjerna, valdeltagandet och nominering och val av kandidater. Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen Det är viktigt att var och en kan göra sin röst hörd på andra sätt än genom att rösta i de allmänna valen. Enskilda individer liksom organisationer inom det civila samhället ska ha goda förutsättningar att delta och få insyn i politiska En kontinuerlig dialog mellan beslutsfattare och väljare är betydelsefull för demokratins förankring i samhället. Det är särskilt viktigt att möjligheter till inflytande skapas för dem som annars deltar i mindre utsträck- Regeringen avser att verka för att stärka och utveckla individens möjlig- heter till inflytande, insyn och delaktighet i de politiska processer som ut- formar samhället och som rör den egna vardagen. Den utredning om demokratisk delaktighet och inflytande som regeringen avser att tillsätta ska bl.a. ha till uppdrag att utvärdera individens möjligheter till inflytande över politiska beslutsprocesser mellan valen, särskilt de befint- liga formerna för direkt- och deltagardemokrati, samt belysa metoder för ett ökat inflytande av unga och andra väljargrupper med lågt valdeltagande. planerade utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande bör vidare ges i uppdrag att dels se över vilka effekter som befintliga forum för delaktig- het, såsom ungdomsråden, ungdomsfullmäktige och lotsar, har haft för ungas möjligheter till inflytande i den lokala demokratin, dels utreda ungas förutsätt- ningar att medverka i formella beslutsprocesser och föreslå åtgärder för att stärka ungas inflytande och delaktighet i politiska beslutsprocesser. ningen bör också se över det förstärkta folkinitiativet och dess effekter på den lokala demokratin samt föreslå hur folkinitiativet kan utvecklas som ett redskap för individens inflytande över politiska beslutsprocesser i kommuner Regeringen avser att verka för att medborgardialogen utvecklas och för- djupas som ett forum för inflytande och blir en del av beslutsprocessen på lokal nivå och för att användandet av internet i dialogen mellan beslutsfattare och individer utvecklas och att kunskapen om internet som ett verktyg för in- flytande ökar i samhället. Regeringen avser att tillsätta en utredning som, inom ramen för EU:s nu- varande fördrag, ska se över individers möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande i EU, och avser vidare att bjuda in organisationer inom det civila samhället till samråd om inflytande och delaktighet i EU och om medborgar- initiativets effekt för ett stärkt medborgarinflytande inom EU. En ökad demokratisk medvetenhet Medvetenhet om demokratins grundläggande principer och kunskapen om demokratins spelregler är en förutsättning för ett fungerande demokratiskt styrelseskick. Demokratins förankring i samhället avspeglas i förtroendet för demokratins institutioner. När individer känner tillit till stat och myndigheter finns det förutsättningar för ett beslutsfattande som får bred acceptans i samhället. Detta är viktigt såväl på nationell som på europeisk nivå. Regeringen avser att genomföra insatser för att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande principer i samhället och öka tilltron till det demokratiska systemet, inte minst bland unga. Regeringen avser att ge Forum för levande historia ett fortsatt uppdrag att genomföra insatser för att stärka ungas demokratiska värderingar genom att belysa demokratins historia, utveckling och betydelse utifrån ett europeiskt sammanhang. Vidare avser regeringen att ge , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, ett fortsatt uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället för verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar och att ge stöd till trossamfund ett fortsatt stöd för att stimulera trossamfundens demokratifrämjande arbete. demokratin mot våldsbejakande extremism Ideologiskt våld som riktas mot samhällets institutioner och dess representanter eller mot enskilda individer är en utmaning för demokratin och den sociala sammanhållningen i samhället. Ett samhälle som inte tydligt tar avstånd från våldsbejakande extremism och ideologiskt motiverat våld riskerar att bli polariserat. Regeringen avser att verka för att förebygga att individer lockas till våldsbejakande extremism och att motverka att antidemokratiska miljöer får förankring och breder ut sig i samhället. Regeringen avser att genomföra åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism i samhället. Utbildningsinsatser ska i första hand riktas till yrkesgrupper som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen för att dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som är aktiva inom sådana miljöer. Regeringen avser även att verka för att organiseringen och samverkan av det förebyggande arbetet utvecklas. Vidare avser regeringen att ge , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, ett fortsatt uppdrag att fördela stöd till organisationer som verkar för att förebygga att individer dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som stöder avhopp från sådana miljöer och att ge i uppdrag att verka för att unga stärks i rollen som medvetna medieanvändare och därigenom förebygga att antidemokratiska och våldsbejakande budskap som förmedlas via internet får genomslag. Från har inhämtats att samtliga åtgärder rörande valdeltagandeinsatser som beskrivs på s. 15–20 i skrivelsen är beslutade. Den sammanlagda summan för detta är . Även de åtgärder, exklusive utredningarna, som nämns på s. 24–36 har beslutats, dvs. arbete för att främja engagemanget inom den representativa demokratin, stöd för beslutsfattande på distans, hot och våld mot förtroendevalda, studie om personvalssystemet, stöd till Sieps för EU-utbildning och utvecklad och fördjupad medborgardialog. bereds direktiv avseende utredningen om delaktighet och inflytande och utredningen om individers möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande i EU. Vidare bereds inom i linje med de förslag som lämnats i utredningsbetänkandet När vi bryr oss – förslag om samverkan och utbildning för att effektivare förebygga våldsbejakande extremism (SOU 2013:81). Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S) om vilken effekt regeringens ekonomiska och sociala politik haft på jämlikhetsmålen och om demokratiambassadörer. Regeringen anför i skrivelsen (2013/14:61 s. 12) att valdeltagandet är ett uttryck för demokratins förankring i samhället, att ett högt valdeltagande också innebär ett mer jämlikt valdeltagande och att valresultaten mer korrekt avspeglar de olika intressen och åsikter som uttrycks i samhället. Mot den bakgrunden är det enligt regeringen angeläget att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Regeringens planerade åtgärder för detta har nämnts i avsnittet Stimulera ökat valdeltagande genom stöd till fackliga organisationer m.m. ovan. Det genomförda och pågående arbetet för ett breddat och mer jämlikt valdeltagande presenteras i skrivelsen s. 46 f. Regeringen uppmärksammar där dels reformer av valsystemet, dels demokratifrämjande insatser för ett ökat valdeltagande. Förändringar som gäller valsystemet m.m. har behandlats i utskottets betänkanden /14:KU16 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val, 2013/14:KU35 Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering och 2013/14:KU31 Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet. Vidare nämns informationsinsatser i skrivelsen (s. 49). har enligt vallagen ett allmänt informationsansvar inför de allmänna valen. Informationsansvaret omfattar information till allmänheten om när, var och hur röstning sker. Detta innebär emellertid inte att myndigheten uttryckligen ska uppmana väljarna att rösta eller att specifikt verka för ett högt valdeltagande. Målet för myndighetens informationsinsatser är att ingen ska behöva avstå från att rösta för att den inte vet hur röstningsförfarandet går till. information till väljarna inför valen 2010 avsåg i huvudsak information om röstkortet, förtidsröstning och personröstning (Årsredovisning 2010, , 2011). En del av informationen var även riktad till ungdomar och invandrargrupper. Information om röstning översattes till 25 språk, inklusive de nationella minoritetsspråken. Information om valet producerades även på teckenspråk och punktskrift, i lättläst broschyr och inläst på cd-skiva. påpekar i sin erfarenhetsrapport från valen 2010 att det framöver finns ett behov av att genomföra behovs- och kvalitetsanalyser av det informationsmaterial som är riktat till särskilda målgrupper (Erfarenheter från valen , ). När det gäller demokratibefrämjande insatser för ett ökat valdeltagande uppmärksammar regeringen erfarenheter från demokratifrämjande arbete (s. 49 f.), åtgärder för att öka valdeltagandet inför valen 2009 och 2010 (s. 50 f.) samt skolval (s. 51 f.). Insatserna för demokratifrämjande arbete bestod i huvudsak av statsbidrag och stöd som fördelades till myndigheter, kommuner och organisationer inom det civila samhället för att genomföra demokratiutvecklande projekt på lokal nivå. Inför valen , 2004 och 2006 fördelade den dåvarande regeringen även stöd till riksdagspartierna för att genomföra informationsinsatser med avsikt att öka valdeltagandet. Vid valen 2002 var dessa informationsinsatser riktade till invandrare. Demokratisatsningarna har utvärderats av oberoende utredare för att klargöra åtgärdernas effekt och spridning. beställde en forsknings- och kunskapsöversikt över demokratisatsningar av olika slag. Rapporten, Demokratipolitikens metoder, sammanställdes av vid och överlämnades till (2008/09:RFR15). I stora drag bygger rapporten på de utvärderingar som genomförts på uppdrag av regeringen inom ramen för de ovan nämnda satsningarna. Den ger en samlad bedömning av värdet och effekterna av demokratiutvecklingsarbetet. Fem av sex åtgärder inom det demokratiutvecklingsarbete som genomfördes –2006 syftade till att öka valdeltagandet. insatser avsåg att öka deltagandet i sin helhet i samhället och att stärka med- vetenheten om demokratin. De flesta åtgärder riktades till väljargrupper som deltar i lägre utsträckning, såsom arbetslösa, ungdomar och utrikes födda. Enligt rapporten visar utvärderingarna av demokratisatsningarna under 2000–2006 att det fanns svårigheter när det gällde att dra slutsatser om insatsernas samlade påverkan på valdeltagandet. Det finns däremot stöd för att valdeltagandet kan påverkas i positiv riktning, i synnerhet med metoder som innebär sociala möten med enskilda väljare. Exempel på sådana metoder var användandet av s.k. demokratiambassadörer som samtalade direkt med röst- berättigade i områden med en låg nivå av valdeltagande. Detta har visat sig mer effektivt än masskommunikation och andra traditionella metoder för att Rapporten visar dessutom att en bieffekt av satsningarna är att den allmänna kunskapen om politik och demokrati har ökat. Utvärderingarna visar vidare att riktade insatser mot särskilda väljargrupper är mer effektiva än allmänna informationsinsatser. Däremot finns det en potentiell risk i att rikta insatser mot de som är mest påverkbara och som deltar i minst utsträckning. Insatser som är riktade mot väljargrupper som deltar i mindre utsträckning, såsom utrikes födda, kan förstärka en upplevelse av utanförskap i stället för att bidra till ökad delaktighet. dessutom ett resonemang om huruvida insatser för att höja valdeltagandet kan bli missriktade om det grundläggande problemet bakom det låga valdeltagan- det är en ojämn fördelning av politiska resurser i samhället. sjuka upplever t.ex. att de saknar politiska resurser för att påverka sin egen Om orsaken till ett lågt valdeltagande är en ojämn fördelning av politiska resurser blir insatser för att främja valdeltagandet verkningslösa. Beträffande åtgärder för att öka valdeltagandet inför valen 2009 och 2010 anför regeringen att utvärderingen av demokratisatsningarna mellan åren 2000 och 2006 delvis varit vägledande för de satsningar som genomfördes inför Europaparlamentsvalet och de allmänna valen 2010. slutsatserna i rapporten till och den faktiska uppgången av valdeltagandet bedömde regeringen att det inte fanns skäl till ett bredare Vid dessa val begränsades insatserna till stödet till riksdagspartierna för informationsinsatser och ett stöd till genomförandet av När det gäller stöd till riksdagspartierna för informationsinsatser fanns det inför valen 2009 och 2010 inga krav på att partierna skulle rikta insatserna mot några särskilda väljargrupper. De politiska partierna var fria att utforma in- satserna efter eget intresse. Stödet inför Europaparlamentsvalet uppgick till 20 och inför de allmänna valen 2010 till . begränsat stöd på ca fördelades även inför omvalen i Västra och till vissa valdistrikt i . Enligt den utvärdering som på upp- drag av regeringen genomfördes av är det svårt att visa om insatserna fick någon effekt eftersom partierna inte behövde särredovisa hur dessa medel hade använts (Från dörrknackning till gröna pajasnäsor – En studie av riksdagspartiernas informationsinsatser inför valet , Jendel, Nord, 2011).