bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Min fråga är: Vad är skillnaden mellan ett kommunalråd, ett landstingsråd och en riksdagsledamot – på vilket sätt skiljer sig intressekonflikten eller jävssituationen mellan det ena och det andra? sitter landstings ordförande med i . Om denna person helt plötsligt blev riksdagsledamot, skulle han då kunna kvarstå i ? : Det är inte min bedömning. Då bör den personen inte sitta där. Skillnaden gentemot en riksdagsledamot är att ytterst är uppdragsgivare åt högskolan. är uppdragsgivare åt regeringen, och regeringen är uppdragsgivare åt högskolan. Det är en väldigt konstitutionell skillnad när det gäller vilken roll man har i staten om man är riksdagsledamot eller kommunalråd. Kommunalråd har ingen roll i staten. Det är en väldigt stor skillnad. Detta är den principiella skillnaden. kan ge uppdrag åt regeringen och gör det, och regeringen ger i sin tur uppdrag till myndigheterna. Myndigheterna är ansvariga inför regeringen, och regeringen är ansvarig inför . Därför bör inte sitta i myndigheterna, i alla fall inte där man fattar beslut, för det blir konstiga ansvarsförhållanden. Kommunalråd finns dock inte med i ansvarskedjan, så det är en helt annan sak. Visserligen är båda politiker, men man har helt olika typer av uppdrag. Detta är bakgrunden till skillnaden. Det är många kommunalpolitiker som sitter i dessa styrelser. Nomineringsgruppen har då kommit fram till att det inte finns någon intressekonflikt där. Men i vissa fall kan man kanske komma fram till att det finns en sådan, men här har alltså nomineringsgruppen kommit fram till att det inte finns någon. Låt mig nämna några exempel. är ordförande i . Han är tidigare kommunalråd och senare regionråd i . är ordförande i . De är skickliga styrelseordförande – för att nu ta två partikamrater till frågeställaren. (M): Jag tackar för den tydliga och klara redogörelsen, inte minst för att statsrådet har varit så tydlig när det gäller skillnaden mellan å ena sidan möjligheten att jäv kan förekomma och å andra sidan den intressekonflikt som kan uppstå när det gäller riksdagsledamöter. Jag skulle vilja att statsrådet något utvecklade i mer allmänna ordalag vilken typ av krav man ställer – vilken typ av personer är det man söker, och BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR vilka kvalifikationer bör de ha för att sitta i en högskolestyrelse? Vad är det vi letar efter? : När det gäller alla sådana här uppdrag ska det vara en redig och oförvitlig person som kan åtnjuta förtroende hos allmänheten och omgivningen. Man bör naturligtvis ha en viss kännedom om högskolans verksamhet i stort, och man bör som sagt inte ha intressekonflikter där man har andra roller, till exempel genom att man fördelar pengar till högskolor eller har affärsmässiga relationer som påverkar ens roll i högskolans styrelse. Man ska inte i efterhand kunna anklagas för att ha gått andras ärenden i högskolans styrelse. En nomineringsgrupp bedömer detta. Det är inte alldeles lätt att sätta upp preciserade regler, utan det är en bedömning. Så fungerar allt valberedningsarbete i alla sammanhang. Man gör en bedömning av en persons lämplighet och förutsättningar, och intressekonflikter kan naturligtvis komma att uppstå fastän man inte förutsåg det. Det förutsätter naturligtvis omdöme hos nomineringsgrupperna, men så fungerar allt valberedningsarbete. (FP): Jag tycker att det har varit en så pass klar och tydlig redogörelse att mina frågor har blivit besvarade. Jag avstår från att ställa några frågor. (V): Det är lite svårt att förstå varför man å ena sidan inte har sagt att det inte är möjligt att vara riksdagsledamot och sitta i styrelser och å andra sidan, när det föreslås riksdagsledamöter, visar det sig inte vara möjligt för dem att sitta i styrelser. Jag kan mycket väl ha missuppfattat detta, men kan statsrådet klargöra var det har tydliggjorts att riksdagsledamöter per definition har en intressekonflikt som gör att de inte kan sitta i styrelsen och varför man inte säger det från början? Det har sagts. Det är därför som det bara var 2 nominerade av 248 personer. Där har det dock skett ett missförstånd i nomineringsgrupperna. Men detta har alltså sagts från början. Det är därför det inte föreslås. Om man går 10 eller var det väldigt många aktiva riksdagsledamöter som satt i alla möjliga myndighetsstyrelser. är det inte en enda. Det är ett principskifte som har skett. Det var viss debatt om lämpligheten av detta för , men jag uppfattar att det finns en enighet. Om eller delar av det önskar ha en annan ordning, alltså att man ska ha riksdagsledamöter i styrelserna igen, kan det naturligtvis uttalas. Men vi har varit väldig tydliga inför mötena med rektorer och nomineringsgrupper. Sedan var det ändå två som missförstod det, men alla andra förstod det. Missförståndet korrigerades också , och ingen tyckte att detta var märkligt, utan alla accepterade det. (V): Jag har ingen synpunkt på om det är lämpligt eller olämpligt och huruvida det ska ändras, utan jag undrar mer vilket regelverk man stöder det på. I våra handlingar finns det inte angivet någonstans. anges det inte på något sätt i högskolelagen och högskoleförordningen att det skulle vara olämpligt med riksdagsledamöter i förhållande till andra. Därför undrar jag när detta har fastlagts. Man vill avpolitisera, och man har angett att det har att göra också med hur man utser, och det är en annan sak än vem som är lämplig. Det handlar ju om processen. Ansvarsförhållandena följer ytterst av regeringsformen: Regeringen är ansvarig inför , och myndigheterna är ansvariga inför regeringen. Därav, menar jag och regeringen, följer att det blir väldigt oklara ansvarsförhållanden när också sitter i myndighetsstyrelserna. Jag uppfattar att det råder en rätt bred konsensus om den principen. Den uttalades också av inför mötet med landshövdingarna, och det har uppfattats. Det är ingen som tycker att det är märkligt eller har haft invändningar mot det. (V): Du sade tidigare att det var tydligt och att det fanns reglerat. Jag har för mig att du nämnde någon proposition, men du har inte sagt precis vilken eller var det finns nedskrivet att detta är den tolkning som gäller. : Jag sade att det inte finns ett lagligt förbud. Det svarade jag på fråga. Det finns alltså ingen paragraf där det står att det är förbjudet, utan det hela är en lämplighetsfråga som regeringen bedömer det. Jag uppfattar att vi har uttalat detta gång på gång. Det har uttalats till nomineringsgrupperna. Det finns inga aktiva, sittande riksdagsledamöter i någon enda myndighetsstyrelse. Jag har uppfattat att det finns en bred enighet om detta. Vi har uttalat det gång på gång. Det finns dock inget lagligt förbud, så vi skulle kunna utse riksdagsledamöter, men vi tycker inte att det är lämpligt. Skånberg (KD): Förstod jag statsrådet rätt är uttrycket avpolitisering kanske lite oegentligt. En sittande politiker i , i kommun eller i landsting skulle kunna vara lämplig. Det är inte den politiska meriten i sig som är diskvalificerande eller olämplig, tvärtom. Statsrådet räknade ju upp flera som hade politisk erfarenhet som ledamöter av olika politiska församlingar och där detta kanske bidrar till att göra dem lämpliga också som styrelseledamöter. Det är just bara det oklara ansvarsförhållandet det handlar om. Ordet avpolitisering har nog, precis som sade, mest använts i samband med hur nomineringsprocessen går till. Men det är klart att man även kan använda det som en beskrivning av detta att man inte har riksdagsledamöter i styrelser, men då blir det ju inte riktigt korrekt, för där kan man ha kommunalråd eller före detta politiker. finns det en debatt i om att personer med politisk erfarenhet över huvud taget ska vara exkluderade, men det tycker jag är konstigt. Att ha erfarenhet av ledande samhällsuppdrag är ju något positivt och en väldig styrka i många sammanhang. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Många av dem som är ordförande eller har varit ordförande i är mycket skickliga, delvis på grund av sin omfattande samhällserfarenhet. Ordet avpolitisering har i sammanhanget mer tagit sikte på hur man utser ledamöter. var det mycket vanligare att departementet utsåg direkt, och man utsåg väldigt många politiker, både aktiva politiker och före detta politiker. har man i stället nomineringsgrupper som är ganska långt från politiskt inflytande. De är kopplade till lärosätet och har en studentrepresentant, en landshövding och en person med bakgrund vid lärosätet – oftast en akademiker – som tar fram förslagen, och vi brukar direkt utse dem som föreslås såvida det inte finns någon stark invändning. (S): Ordförande! Statsrådet säger att man inte bör ha intressekonflikter och att affärsmässiga relationer inte är lämpliga. Då skulle jag bara vilja fråga statsrådet hur han tänker: Om vi på nytt tar exemplet med landstingsrådet i som också sitter i styrelse – är inte det en affärsmässig relation? Nomineringsgrupperna har att göra den bedömningen. Det kan uppstå beslut i en styrelse där en affärsmässig relation plötsligt gör att personen hamnar i en intressekonflikt. Det händer i andra sammanhang också. Det finns regler för hur man ska hantera det i styrelsen – en ledamot kan avstå från att delta, och det finns jävsregler och så vidare – men för att undvika att det ofta blir så har vi rekommenderat nomineringsgrupperna att vara försiktiga och tänka igenom den aspekten. Det var detta som var innebörden i möte med landshövdingarna. Sedan har nomineringsgrupperna arbetat utifrån detta och gjort detta övervägande när de har lagt fram sina förslag. (S): Ordförande! Tack, statsrådet, för svaret! Även med ordningen med nomineringsgrupper är det ändå regeringen som har den slutliga utnämningsmakten och fattar det slutgiltiga beslutet. har man då frångått vad nomineringsgrupperna har kommit fram till. Min fråga kvarstår: Är inte detta en affärsmässig relation? : Jag är inte beredd att vid sittande möte här göra en bedömning av en enskild person, om det är det frågeställaren begär. Att göra en bedömning av om personen i fråga har en intressekonflikt eller inte kan jag inte. Nomineringsgrupperna har haft att beakta detta. De två personer som föreslogs av nomineringsgrupperna och som vi har avvisat var alldeles uppenbara fall. En var chef för en statlig myndighet som fördelar forskningsanslag. Den andre stod i begrepp att bli utnämnd till ordförande i en statlig forskningsstiftelse som fördelar forskningsanslag. Därför var det uppenbart att det förelåg intressekonflikter. Staten hade utsett de här personerna till uppdrag som innebar en intressekonflikt med lärosätena. Sedan är det en delikat bedömningsfråga huruvida man hamnar i intressekonflikter eller inte. Nomineringsgrupperna har haft att beakta detta och lämnat in sina förslag, och sedan har vi följt dem. När det i de här två fallen har varit uppenbart att det förelegat en intressekonflikt har vi sagt nej, men i övrigt är det vår uppfattning att vi i allt väsentligt bör följa nomineringsgruppernas förslag. Det har varit en del i den avpolitiserade utnämningen att vi inte sitter och prövar om den ene eller andre är bra eller inte, utan det gör nomineringsgruppen. Men när det är uppenbart att det blir en intressekonflikt har vi sagt nej. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Näringsminister hantering och styrning av (3.4) Ordföranden: återupptar granskningsärendena och hälsar näringsminister och expeditionschefen välkomna. Det handlar om hantering och styrning av . Ärendet inleddes under den tidigare näringsministern men granskas nu på grund av en socialdemokratisk anmälan. Som brukligt är ger jag först ordet till näringsministern för en bild av hur hon ser på granskningsärendet. : Herr ordförande och ledamöter av utskottet! Jag är här för att svara på utskottets frågor om regeringens hantering och styrning av bolaget . Innan jag går in på de konkreta frågeställningarna i just det ärendet vill jag börja med att kort redogöra för regeringens styrning av bolag med statligt ägande. Statligt ägda bolag regleras på samma sätt som privatägda bolag och följer samma regelverk. Bolagsstämman där aktieägarna röstar är bolagets högst beslutande organ. som utses av bolagsstämman svarar enligt aktiebolagslagen för bolagets organisation och för förvaltningen av bolagets angelägenheter inom den ram som följer av stämmobeslutet. Att regeringen förvaltar de aktier som staten äger innebär att regeringen ska agera som aktieägare i förhållande till bolaget. Regeringen får därför, som andra aktieägare, utöva rätten att besluta i bolagets angelägenheter vid bolagsstämman. Det ansvar som styrelsen har enligt lag för förvaltningen av bolagets angelägenheter är mycket omfattande. Statens ägarstyrningsdokument, det vill säga statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, anger ramverket för statens bolagsförvaltning samt klargör förhållandet mellan ägare, styrelse och ledning. För att säkerställa god insyn i de statligt ägda bolagen har regeringen beslutat om särskilda riktlinjer för extern rapportering och anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Som utskottets ledamöter säkert känner till finns det dessutom i de flesta helägda statliga bolagen en styrelseledamot som även är anställd i . Vid sidan av den styrning som sker vid bolagsstämmorna förekommer även vissa kontakter mellan och bolagen. Enligt riktlinjer för dokumentation med mera ska det vara möjligt att följa viktigare händelseförlopp som rör bolagen och som kräver ägarens ställningstagande. Dokumentationen ska också ge god överblick över ställningstaganden som skett i sådana frågor och på vilka underlag de har grundats. Det ska vara möjligt att för sådana frågor kunna följa vilka kontakter och styrsignaler som förekommit mellan ägaren och bolaget. dokumentation görs ofta i en så kallad årsakt som normalt bildas för varje bolag och år. Med detta sagt om regeringens bolagsförvaltning i allmänhet kommer jag nu att redogöra för styrningen av det i granskningsärendet aktuella bolaget . Låt mig börja från början. Efter förslag från regeringen beslutade dels att inrätta ett nytt statligt bolag för att främja innovation och företagande i stödområde A, dels att skulle tillföras bolagets verksamhet. Med beslut som grund inrättade regeringen kort därefter ett sådant bolag – . Eftersom beslut villkorades av att regeringen skulle återkomma till med en mer detaljerad redovisning av inriktningen av det nya bolagets verksamhet bedrev bolaget inledningsvis inte någon egentlig verksamhet. Regeringen återkom till med skrivelsen Redovisning av inriktningen av verksamheten hos . Låt mig peka på några viktiga punkter i skrivelsen. I skrivelsen angav regeringen att föremålet för Inlandsinnovation AB:s verksamhet ska vara att på marknadsmässiga villkor direkt och/eller indirekt investera i eller finansiera företag och innovationsprojekt i syfte att utifrån de möjligheter och förutsättningar som gäller i regionen främja företagande och utveckling i norra inland, stödområde A, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Regeringen angav också i skrivelsen att ska fungera som en aktiv tillgång till finansiärer, till företagande och utveckling för verksamheter i regionen. ska även kunna bidra till en förbättrad finansieringssituation i de skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad omfattning. En uppgift för är att kunna vara med och investera i företagsprojekt med längre placeringshorisont och större åtaganden där andra finansiärer inte kan ta hela engagemangen själva. Regeringen skriver även att Inlandsinnovation ska kunna erbjuda vissa finansieringslösningar i tidiga skeden för att stimulera och ta till vara den utvecklingskraft som finns i regionen. bör, genom sin samverkan, fungera i det nätverk av marknadskompletterande finansiärer och privata aktörer som agerar i regionen. Bolaget kan bidra till att anpassa det samlade utbudet av finansieringsinsatser i regionen till näringslivets behov av innovativa och kraftfulla insatser. Vad gäller avkastningskravet angav regeringen i skrivelsen att det för Inlandsinnovation bör vara rörligt då avkastningen väntas följa inflation och ränteutveckling. Om en stor del av kapitalet används för riskkapitalinvesteringar och projekt med långa ledtider bör man beakta att det kan dröja en förhållandevis innan positiva resultat kan redovisas även om en god genomsnittlig avkastning kan väntas uppnås . BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR I skrivelsen beskriver regeringen att primärt bör samarbeta med befintliga offentliga och privata aktörer som snabbt och effektivt kan fatta investerings- och finansieringsbeslut och som når ut till olika kategorier av kunder. kommer därför att ha en förhållandevis liten egen administration. [] De sammantagna kostnaderna och avgifterna för förvaltning av Inlandsinnovation AB:s investeringar och finansieringsåtaganden ska hållas låga. Regeringen angav också i skrivelsen att det i regionen finns flera offentliga och privata aktörer med tillgång till olika nätverk och med ett gemensamt intresse att tillsammans med samfinansiera investeringar för att skapa utveckling och tillväxt i regionen. Lämpliga samarbetspartner för bolaget kan vara exempelvis inkubatorer, försäkringsbolag, olika typer av banker, kreditgarantiföreningar, riskkapitalfonder, utförare av högskolenära utvecklingsinsatser och statliga finansieringsaktörer. ställde sig i sitt betänkande positiv till den inriktning av verksamheten som regeringen redovisat, och beslutade sedan att lägga skrivelsen till handlingarna. Ursprungligen gällde bolagets investeringsmandat alltså stödområde A. Men 2013 beslutade att utvidga investeringsmandatet för Inlandsinnovation så att det nu omfattar samtliga delar av , , , , , och . Sedan Inlandsinnovation bildades har det funnits ledamöter i bolagets styrelse som även har varit anställda i . Dessa styrelseledamöter har samma ansvar och ska rätta sig efter samma riktlinjer som övriga styrelsen. har tagit del av bolagets externa rapportering, och på så sätt har fått kännedom om bolagets genomförda investeringar. Men det är bolagets ledning och bolagets styrelse som svarar för de beslut som fattas om enskilda investeringar och för att de ryms inom den inriktning som lagts fast för bolaget genom bland annat bolagsordningen. förekom vissa uppgifter i medierna om att Inlandsinnovation hade investerat i flera bolag som har grundats av eller har nära koppling till riksdagsledamoten . Detta föranledde mig att, genom min statssekreterare, kontakta bolaget för att få mer information om medieuppgifterna. Bolagets ledning informerade då om att de uppdragit åt sin externa revisor att se över bolagets investeringsprocess, rutiner och policy för att bekräfta att såväl gjorda som kommande investeringar sker utifrån det givna mandatet och att det finns en sund investeringskultur i bolaget. Detta är givetvis något som jag och departementets tjänstemän kommer att följa med stort intresse. Som regeringen angav i skrivelsen om Inlandsinnovations verksamhet, som behandlats av , bör avkastningskravet för Inlandsinnovation – som jag sade tidigare – vara rörligt eftersom avkastningen väntas följa inflation och Om en stor del av kapitalet används för realkapitalinvesteringar och projekt med långa ledtider kan det dröja förhållandevis innan positiva resultat kan redovisas även om en god genomsnittlig avkastning kan väntas uppnås . Det framgick också av skrivelsen. Bolaget är fortfarande i ett uppbyggnadsskede och har därför ännu inte lämnat någon utdelning. Därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på era och ledamöternas frågor. Ordföranden: Det tackar vi för. Jag går från till och . i (S): Tack ordförande! Och tack till näringsministern för redogörelsen! Näringsministern sade själv att det fick mycket uppmärksamhet i medierna. Mellan kunde vi läsa en mängd tidningsartiklar om att det stormade i bolaget, att det skedde ett vd-byte och att en verksamhetsförändring skulle ske. Vi i KU är intresserade av styrningen av bolag. Precis som näringsministern säger finns det en bolagsstyrelse, och den har det operativa ansvaret. Men vi har också sagt att även regeringen har ett ansvar över styrningen. Min första fråga blir därför: Har den verksamhetsförändring eller nya fas som den nye vd:n uttryckte kommunicerats med , och i så fall på vilket sätt? : Herr ordförande! Styrningen av de statligt ägda bolagen, däribland , utövas främst på deras bolagsstämmor. Stämman är bolagets högst beslutande organ och det forum där aktieägare formellt utövar sitt inflytande. Regeringen har bemyndigat mig som chef för att vid bolagsstämmor i Inlandsinnovation föra talan och utöva rösträtt för staten som aktieägare. I det här fallet har jag också möjlighet att delegera den rösträtten till någon anställd på . Bolaget måste följa sin bolagsordning och övriga beslut som fattas på bolagsstämman. Vidare styrs verksamheten av statens ägarpolicy men också av övriga riktlinjer för företag med statligt ägande och givetvis den skrivelse som har antagit. När det gäller verksamheten skulle jag vilja säga att det är en god ordning på bolaget. Bolaget har skapat stabila strukturer för styrning och uppföljning av verksamheten. Och det är min bestämda uppfattning att regeringens styrning av bolaget är tydlig. Som jag nämnde i mitt inledningsanförande finns det som sagt en skrivelse som har fattat beslut om och som ligger till grund för detta. Regeringen har sett till att bolaget har en styrelse med kompetens inom finansiering, entreprenörskap och revision. Dessutom finns det stor kunskap om näringslivet i inlandet. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Regeringen följer bolaget genom den externa rapportering som görs, genom underhandsuppgifter men också genom den rapportering som ges från bolaget och revisorerna. i (S): Jag tycker inte att jag fick något svar på frågan jag ställde om den verksamhetsförändring eller den nya fas som bolaget gick in i var kommunicerad med näringsministern eller och i så fall kanske också om den följde intentionerna och inriktningen i skrivelse 2010/11:74 till . : Herr ordförande! Som jag sade tidigare utgår ägaren, det vill säga regeringen, från att bolaget följer bolagsordningen såväl som den skrivelse som har fattat beslut om och att de investeringar man gör följer det investeringsmandat som finns. Vi utövar vårt mandat på bolagsstämmorna. Den kommande bolagsstämman är . i (S): Den verksamhetsförändring som vd:n talar om sköttes alltså på bolaget, om jag uppfattar näringsministern rätt? : Herr ordförande! Ägaren, det vill säga regeringen, tillsätter styrelser. Och det är styrelsens både ansvar och uppgift att avsätta och tillsätta personal, i det här fallet vd. i (S): Då går jag vidare med att näringsministern i en interpellationsdebatt säger att ni har en kontinuerlig dialog med . På vilket sätt? : Herr ordförande! Låt mig ta ett exempel! När jag tog del av medierapporteringen tog jag direkt kontakt med bolaget, genom min statssekreterare , för att få klarhet i det som skett. De kontakterna har vi kontinuerligt, och det är oftast min statssekreterare som har de kontakterna med bolaget. i (S): Är det kontakter som dokumenteras på något sätt? : Min statssekreterare var i kontakt med bolaget för att få information om de uppgifter som fanns i medier. Hon fick information om detta som hon delgav mig. Jag kan konstatera att de upplysningar som hon då fick inte krävde ett ställningstagande från ägaren. Enligt riktlinjerna för dokumentation behöver de därför inte dokumenteras. i (S): Det är bara om det är ett ställningstagande från departementet som det dokumenteras? : Herr ordförande! Enligt de riktlinjer som finns ska det genom dokumentationen vara möjligt, som jag sade i inledningsanförandet, att följa viktigare händelseförlopp som rör bolagen och som kräver ägarens ställningstagande. Det kan till exempel handla om att en styrelseledamot inte längre står till förfogande eller något annat där det krävs att ägaren tar ställning. I detta fall var det fråga om en ren informationsinhämtning för att förstå situationen.