bet · H101FiU26 · 2014-02-04 00:00:00 — 2013/14:FiU26 Kommunala frågor I betänkandet behandlas motioner om kommunala frågor från den allmänna motionstiden . Motionerna rör vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter, avknoppning av verksamhet, kommunala utjämningssystem, tillsynsavgifter, regelbyråkrati och handläggningstider. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar bl.a. till pågående utredningar. I betänkandet finns sju reservationer från S, MP, SD och V samt två särskilda yttranden från S och V. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter 2013/14:Fi212 av m.fl. (V) yrkandena 1–7, 2013/14:Fi244 av och (båda S), 2013/14:Fi251 av m.fl. (S), 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkandena 2, 3, 5, 7 och 9, 2013/14:Fi286 av m.fl. (S) och 2013/14:N328 av (KD) yrkande 4. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2013/14:Fi229 av (M), 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 13, 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 3 och 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 4 (S) Reservation 5 (SD) 2013/14:Fi297 av (M), 2013/14:Fi303 av och (båda S), 2013/14:Fi313 av (C) och 2013/14:N426 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 6 (S, V) 2013/14:Fi217 av och (båda S), 2013/14:Fi219 av (M) och 2013/14:Fi265 av m.fl. (S). 2013/14:Fi319 av m.fl. (MP) yrkande 9. Reservation 7 (MP) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V) och (S). I betänkandet behandlas motioner om kommunala frågor från den allmänna motionstiden . Motionerna rör vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter, avknoppning av verksamhet, kommunala utjämningssystem, tillsynsavgifter, regelbyråkrati och handläggningstider. Vinstutdelning i offentligt finansierade välfärdsverksamheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden i frågor om hur vinster i offentligt finansierade verksamheter ska användas. Utskottet hänvisar bl.a. till en pågående utredning i frågan. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP) och 3 (V). I flera motioner tas frågan upp om hur vinster i välfärdsverksamheter bör hanteras. I partimotion 2013/14:Fi212 av m.fl. (V), yrkandena 1–7, framhålls att fördelningen av skattemedel till vård, skola och omsorg ska ske efter människors behov och inte efter företags möjligheter till lönsamhet. Inom verksamheterna skola, vård och äldreomsorg ska det inte vara möjligt för vinstsyftande företag att bedriva verksamhet med skattemedel. Motionärerna anser därför att en vinstbegränsning bör införas som innebär att eventuell icke-offentlig verksamhet som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen (2005:551), alternativt av ideella aktörer eller icke vinstdrivande kooperativ. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ändring i 32 kap. aktiebolagslagen och konsekvensändringar i berörda delar av skollagen (2010:800) och hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). Lagen (2008:962) om valfrihetssystem upphävs i berörda delar i skollagen och hälso- och sjukvårdslagen. Motionärerna anför vidare att skollagen och hälso- och sjukvårdslagen bör ändras så att huvudmannen för en välfärdsverksamhet ska besluta när och var icke-offentliga aktörer får etableras. För att säkra att kvaliteten i välfärden sätts före vinstintresset hos ägarna behöver lagstiftningen skärpas. Det framhåller och (båda S) i motion 2013/14:Fi244. Möjligheten att ta ut vinster från verksamheter inom välfärdssektorn måste begränsas, och krav ska ställas på bl.a. bemanning och personalkostnader så att de inte kan vara väsentligt lägre i privat verksamhet än i och landstingskommunal verksamhet. Det framhålls även i motion 2013/14:Fi251 av m.fl. (S) som genom nationella regleringar av bl.a. personaltätheten vill få bort oseriösa aktörer i välfärden. I motion 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) anförs att det behöver utredas och presenteras förslag för att så långt det är möjligt förhindra vinstuttag eller andra uttag av överskott ur offentligt finansierade välfärdstjänster och skola (yrkande 1). Behoven i skola, vård, och omsorg gör att det inte finns utrymme för vinstutdelning av skattemedel till aktieägare om verksamheten utförs av ett bolag. Det framhålls i partimotion 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) (yrkandena 2–3, 5, 7 och 9). Enligt motionärerna ska skattemedel användas till den verksamhet de är avsedda för, och eventuellt överskott ska återinvesteras i verksamheten. Tillstånd att bedriva vård-, omsorgs- och skolverksamhet för offentliga medel ska endast ges till dem som i sin bolagsordning eller stadga har angett att bolagets syfte är annat än att dela ut vinst till ägarna. För att garantera en likartad och rättvis vårdstruktur i hela landet bör inte universitetssjukhusen säljas ut. m.fl. (S) vill att möjligheterna begränsas för riskkapitalister och andra aktörer att plocka ut vinster och göra andra former av värdeöverföringar från välfärdssektorn till det privata. Gemensamma resurser för välfärd ska gå till välfärd och inte till aktieägares vinstuttag. Detta framhålls i motion 2013/14:Fi286. I motion 2013/14:N328 av (KD) anförs att välfärden ska kunna utvecklas genom vinst i företagen, inte bara för dem som bygger sjukhusen, utan även för dem som jobbar på sjukhusen. Kvinnors möjlighet att driva företag inom välfärdssektorn ska inte begränsas genom att de inte tillåts göra vinst. Personal som tar över och blir egenföretagare inom vård- och omsorgssektorn bör uppmuntras, och entreprenörskap bör ingå som en del i verksamhetsutvecklingen inom den offentliga sektorn. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska utreda möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn. Syftet med utredningen är att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet (kommittédirektiv 2012:131 Ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster). Vidare anges det att det i likhet med finanssektorn även inom välfärdssektorn finns behov av att säkerställa att ägare och företagsledningar är seriösa och kompetenta. Enligt direktivet ska eventuella krav utformas så att de främjar mångfald och att verksamhet inom välfärdssektorn fortsatt kan bedrivas i olika storlek samt i olika drifts- och ägarformer. Utredaren ska även kartlägga vilka positiva och negativa effekter som olika former av ägande och drift har på den svenska välfärdssektorn. Uppdraget skulle ha redovisats , men har förlängts till (se dir. 2014:3). beslutade regeringen att sammankalla en parlamentariskt sammansatt kommitté () för att utifrån en beskrivning av ägarstrukturen inom skolväsendet utreda och överväga ett antal frågor om villkor och regler för fristående skolor. Uppdraget slutredovisades i Friskolorna i samhället, SOU 2013:56. Till grund för förslagen i betänkandet ligger en sexpartiuppgörelse som förhandlades fram inom ramen för och som presenterades . Bakom förslagsavsnittet står de fyra allianspartierna – Moderata samlingspartiet, liberalerna, och – samt Socialdemokraterna och . De två övriga partierna i kommittén, och , deltog inte i uppgörelsen och har var för sig lämnat reservationer. Av utredningen framgår bl.a. att kommitténs uppfattning är att fristående skolors möjlighet att gå med vinst ska finnas kvar. Kommittén anser dock att det nu med erfarenhet av friskolereformen finns anledning att göra förändringar i regelverket så att det blir tydligt att möjligheten till vinst alltid är förenad med krav på god kvalitet. Kommitténs bedömning är att utredningen och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster (dir. 2012:131) bör analysera frågan om det ska införas krav på att aktiebolag som vill bedriva skolverksamhet i sin bolagsordning ska ange att bolagets verksamhet har till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet. Analysen ska också omfatta alternativet att överskott som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten. Av Friskolekommitténs utredning framgår det att utredningen om ägarprövning har åtagit sig detta. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2014:3) till (Fi 2012:11). Utredningen ska bl.a. bedöma om det är rättsligt möjligt och lämpligt att införa kriterier för vad som ska betraktas som varaktigt ägande i friskolesektorn. Utredningen ska också bedöma om sådana kriterier även ska gälla andra offentligt finansierade välfärdstjänster. I uppdraget ingår bl.a. också att utreda om det är rättsligt möjligt och lämpligt att kräva att ett aktiebolag som bedriver fristående skolverksamhet helt eller delvis ska ha till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet för att få tillstånd att driva verksamheten. Som ett led i uppdraget ingår det att analysera hur ett aktiebolags verksamhet skulle påverkas av att bolaget helt eller delvis har ett annat syfte än vinst. Analysen ska även omfatta vilka konsekvenser ett helt eller delvis annat syfte har för fördelningen av vinsten och hur verksamheten skulle påverkas om ett bolag har som enda syfte att bedriva utbildning av god kvalitet och överskottet som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten. Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredarens uppdrag redovisas . Utredningstiden förlängs, och uppdraget ska i stället redovisas . har tidigare i olika sammanhang behandlat frågor inom de områden som berörs i motionerna. I betänkande 2013/14:FiU1 som bl.a. behandlade riktlinjerna för den ekonomiska politiken framhöll utskottet att mångfald och valfrihet är ledord i utvecklingen av välfärdssektorn. Utskottet ansåg det därför viktigt att utbudet inte minskar. framhölls det att kvaliteten aldrig får äventyras, oavsett utförare. Utskottet hänvisade till den utredning om ägarprövning och mångfald vid offentligt finansierade välfärdstjänster som regeringen tillsatte . Även i betänkande 2012/13:FiU26 underströk utskottet vikten av en ökad mångfald av utförare inom välfärdssektorn. Fler aktörer på marknaden ökar människors valfrihet och möjlighet till självbestämmande. betonade utskottet att kvaliteten ska vara hög och pålitlig inom offentligt finansierade välfärdstjänster oavsett om välfärdstjänsterna utförs av privata eller offentliga aktörer. För att säkerställa en hög kvalitet framhöll utskottet vikten av en effektiv tillsyn. Utskottet ansåg inte att hög kvalitet skapas genom förbud eller begränsningar för privata företag att göra vinst. I stället betonades vikten av ett långsiktigt och seriöst engagemang. Vidare välkomnade utskottet pågående utredningar i ämnet. Utskottet anser att den svenska välfärden ska präglas av kvalitet, tillgänglighet och valfrihet. Därför vill utskottet än en gång understryka vikten av en ökad mångfald av utförare. Med fler aktörer på marknaden ökar tillgängligheten, människors valfrihet och möjligheten till självbestämmande. När fler människor kan välja och välja bort aktörer med bristande kvalitet kan också kvaliteten och effektiviteten förväntas öka i de insatser som erbjuds. Det är viktigt att verksamheterna bedrivs med en hög kvalitet och med ett engagemang som är långsiktigt och seriöst. Enligt utskottet säkerställs det genom en effektiv tillsyn och tydliga regelverk, inte genom förbud eller begränsningar av att göra vinst. Utskottet kan också notera att det pågår en utredning på området. Bland annat utreds frågan om eventuella överskott som huvudregel ska återinvesteras i verksamheten samt frågan om det bör införas krav på att aktiebolag i sin bolagsordning ska ange att bolagets verksamhet har till syfte att bedriva utbildning av god kvalitet. Utskottet vill avvakta utredningarnas resultat innan ställning tas till nya åtgärder för att ytterligare säkra kvaliteten inom välfärdens områden. Mot det anförda avslår utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden, dels om stopp för avknoppning av verksamhet, dels om regeländring för att underlätta avknoppning av verksamhet och dels om förtydligande av befintligt regelverk. Utskottet hänvisar bl.a. till befintlig lagstiftning på området som enligt utskottet är tydlig när det gäller avknoppning av verksamhet. Jämför reservationerna 4 (S) och 5 (SD) samt särskilt yttrande 2 (V). I fyra motioner tas frågan upp om avknoppning av verksamhet. Fler aktörer inom välfärden bidrar till att kvaliteten höjs då konkurrensen ökar. Det framhåller (M) i motion 2013/14:Fi229. Enligt motionären krävs en mångfald av aktörer som verkar på samma villkor för att vi ska få den utveckling vi behöver inom välfärdssektorn. Därför bör regeringen överväga att likställa villkoren för privata aktörer i välfärden så att dessa är lika över hela landet. I motion 2013/14:Ub447 av (M) anförs att regeringen bör överväga möjligheten att se över regelverket för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet (yrkande 3). Enligt motionären ger befintlig lagstiftning ingen klar vägledning för hur avknoppningar ska genomföras, vilket har bromsat upp arbetet med att utöka valfrihet, mångfald och kvalitet inom välfärden. En avyttring av offentligt ägda välfärdsverksamheter syftar i huvudsak till att stärka konkurrensen, valfriheten och i förlängningen kvaliteten. Därför är det enligt motionären endast i undantagsfall aktuellt att bjuda ut välfärdsverksamheter till högstbjudande på en öppen marknad. Vinnaren av budgivningen är inte nödvändigtvis den aktör som är kvalitetsmässigt mest lämpad att driva verksamheten i fråga. Motionären anser därför att regeringen bör överväga att se över regelverket för avknoppningar och ta fram en modell för hur det även fortsättningsvis kan bidra till ökad konkurrens och valfrihet. m.fl. (S) anför i kommittémotion 2013/14:So657 att en lag om investeringsskydd bör införas för att säkerställa att skattefinansierad verksamhet inte säljs ut till privata ägare till underpris (yrkande 13). I kommittémotion 2013/14:UbU474 av m.fl. (SD) framhålls att ett förbud bör införas mot kommunala avknoppningar av skolor och förskolor (yrkande 6). Motionärerna anser att det är förkastligt, orationellt och oetiskt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling. Därför menar motionärerna att det i lag ska införas ett förbud mot s.k. kommunala avknoppningar. I utredning Friskolorna i samhället, SOU 2013:56, har bl.a. en genomgång gjorts av rättsläget i fråga om s.k. avknoppningar av skolor. Kommitténs slutsats är att rättsläget är klart och inte lämnar något utrymme för försäljning av egendom till lägre pris än det värde som fastställts vid en oberoende värdering, och att det är verksamhetens hela värde som då ska värderas. överlämnade utredningen om framtida valfrihet inom sitt slutbetänkande Framtidens valfrihetssystem inom (SOU 2014:2). Utredningen har analyserat och utvärderat effekterna av införandet av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, på socialtjänstområdet. Utredningen har bl.a. fokuserat på vilken effekt reformen har haft för brukarna, hur LOV fungerar ur konkurrenssynpunkt och vilken betydelse reformen har haft för utvecklingen av bl.a. kvalitet, kostnader och effektivitet i de kommuner och inom de områden där LOV tillämpas. Utredningen visar bl.a. att antalet utförare har ökat väsentligt sedan LOV trädde i kraft . De som använder tjänsterna uppges vara nöjda med och uppskatta möjligheten att kunna välja. Utredningen anser att möjligheten att välja inte ska vara beroende av var man bor, och föreslår därför att samtliga kommuner ska vara skyldiga att skapa förutsättningar för brukarna att välja mellan olika utförare inom . När det gäller kvalitet och effektivitet kan utredningen inte se några skillnader mellan kommuner som tillämpar respektive inte tillämpar LOV. Däremot konstaterar utredningen att kostnadsökningen har varit lägre i de kommuner som tillämpar LOV än i de kommuner som inte tillämpar LOV. När det gäller samband mellan kvalitet och värdeöverföringar till ägarna kan utredningen inte dra några generella slutsatser av den analys som gjorts på grund av bristfälligt analysunderlag samt metodproblem. har tidigare behandlat motioner om avknoppning av verksamhet, senast i betänkande 2012/13:FiU26 Kommunala frågor. I betänkandet ansåg utskottet att det är tydligt vad som gäller vid avknoppning av verksamhet. Utskottet hänvisade till befintliga regelverk och gjorda utredningar. Såväl de kommunalrättsliga reglerna som krav ansågs vara tydliga när det gäller överlåtelser av egendom. Detta framhölls även i finansutskottets betänkande 2011/12:FiU3 Utgiftsområde 25 och i betänkande 2009/10:FiU3 Utgiftsområde 25. ställde sig bakom regeringens förslag i proposition 2008/09:29 Lagen om valfrihetssystem (bet. 2008/09:SoU5, yttr. 2008/09:FiU3y). Lagen om valfrihetssystem (LOV) reglerar vad som ska gälla för de kommuner och landsting som vill konkurrenspröva kommunala och landstingskommunala verksamheter genom att överlåta valet av utförare av stöd-, vård- och omsorgstjänster till brukaren eller patienten. har behandlat förslag från regeringen om ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (prop. 2008/09:74, bet. 2008/09:SoU9). Ändringarna syftar till att öka patienternas valfrihet och underlätta för vårdgivare att etablera sig i primärvården med offentlig ersättning. har också ställt sig bakom förslagen i proposition 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola (bet. 2008/09:UbU11). Införandet av ett system med barnomsorgspeng syftar till att öka mångfalden i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen genom en större variation av utövare. Barnomsorgspengen ökar också utrymmet för enskilda initiativ och eget företagande inom välfärdsområdet. Utskottet anser fortfarande att befintliga regelverk och gjorda utredningar visar att det är tydligt vad som gäller vid avknoppning av verksamhet. Även den senast gjorda utredningen av visar att rättsläget är klart när det gäller s.k. avknoppningar av verksamhet. Det innebär att befintlig lagstiftning inte lämnar något utrymme för försäljning av egendom till lägre pris än det värde som fastställts vid en oberoende värdering och att det är verksamhetens hela värde som då ska värderas. När det gäller villkor för privata aktörer i välfärden kan utskottet notera att utredningen om framtida valfrihetssystem inom föreslår att samtliga kommuner ska vara skyldiga att skapa förutsättningar för brukarna att välja mellan olika utförare inom (SOU 2014:2). Utskottet kan konstatera att förslaget ligger i linje med en av motionärernas yrkande om att likställa villkoren för privata aktörer i välfärden så att dessa är lika över hela landet genom att göra det obligatoriskt för kommunerna att införa LOV. Utskottet anser att utredningens förslag bör få beredas i vanlig ordning inom innan utskottet förordar någon eventuell ytterligare åtgärd. Med det anförda avslår utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommunala utjämningssystem. Utskottet hänvisar bl.a. till införda lagändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Jämför reservation 6 (S, V) och särskilt yttrande 1 (S). I fyra motioner tas frågan om utjämningssystem upp. I motion 2013/14:Fi297 av (M) framhålls att skatteutjämningssystemet är tillväxthämmande. Motionären välkomnar regeringens reformering av utjämningssystemet men anser att det inte är tillräckligt. Systemet hämmar fortfarande tillväxten i kommuner och landsting, och därför anser motionären att staten bör finansiera skatteutjämningen fullt ut. Att staten bör finansiera skatteutjämningssystemet fullt ut framhålls även i motion 2013/14:Fi313 av (C). och (båda S) anser i motion 2013/14:Fi303 att en översyn bör göras av det nationella utjämningssystemet för kostnadsskillnader när det gäller verksamhet som bedrivs enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Enligt motionärerna finns det oklarheter om hur kostnaderna ska fördelas mellan och kommunerna samt mellan kommunerna, och därför bör en översyn göras. I kommittémotion 2013/14:N426 av m.fl. (S) framhålls att regeringen inte borde avvika i sitt förslag till förändringar i det kommunala utjämningssystemet i fråga om inkomstutjämningen, från det förslag som en enhällig parlamentarisk utredning lämnade i SOU 2011:39 (yrkande 1). överlämnade Utjämningskommittén.08 sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Kommittén utredde bl.a. frågan om det finns tillväxthämmande faktorer i det nuvarande systemet. Av betänkandet framgår att kommittén inte fann belägg för att inkomstutjämningen i sig skulle vara tillväxthämmande. Mot bakgrund av utredningen presenterade regeringen förslag till förändringar och uppdateringar av kostnadsutjämningen i budgetpropositionen (2013/14:1). I propositionen framhölls också vikten av att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning, varför förslag lämnades om ändringar i inkomstutjämningen i syfte att minska marginaleffekterna för de kommuner och landsting som betalar en inkomstutjämningsavgift. beslutade om ändringar i enlighet med propositionen (bet. 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69). Gällande regler för kostnadsutjämning av LSS-kostnader Det nationella systemet för utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, mellan kommuner infördes . Systemet är skilt från det ordinarie kostnadsutjämningssystemet för kommuner men det har samma principiella uppbyggnad. Kommuner med en beräknad strukturell kostnad för verksamhet enligt LSS som överstiger genomsnittet i riket får ett utjämningsbidrag från staten. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift till staten som betalas av kommuner med en beräknad strukturell kostnad för verksamhet enligt LSS som understiger genomsnittet i riket. gjordes det inom ramen för det befintliga utjämningssystemet vissa förändringar av teknisk natur. Syftet var som tidigare att ge alla kommuner likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva verksamhet enligt LSS. Riksdagsbeslutet om vissa ändringar baserades på regeringens proposition Förändringar i kostnadsutjämningen för LSS-verksamhet (prop. 2007/08:88). Regeringens förslag var i sin tur baserat på betänkande Utjämning av kommunernas LSS-kostnader – översyn och förslag (SOU 2007:62). Utjämning av LSS-kostnader regleras av lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade samt av förordning (2008:776) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade. Utskottet har i tidigare sammanhang behandlat frågor om kommunala utjämningssystem, senast i betänkande 2013/14:FiU3 Allmänna bidrag till kommuner. I det betänkandet välkomnade utskottet regeringens förslag till förändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Utskottet delade regeringens uppfattning när det gällde föreslagna ändringar i såväl kostnadsutjämningen som i inkomstutjämningen. Utskottet ansåg också att det var viktigt att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning, varför regeringens föreslagna förändringar i inkomstutjämningssystemet ansågs centrala. beslutade om ändringar i enlighet med regeringens förslag (bet. 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69). När det gäller utjämning av LSS-kostnader ansåg utskottet i bl.a. betänkande 2012/13:FiU26 Kommunala frågor att reglerna är tydliga och att de i princip fungerar som det kommunala utjämningssystemet. har beslutat om ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Beslutet innebar bl.a. förändringar i inkomstutjämningen för att säkerställa att systemet inte skulle motverka tillväxt och ökad sysselsättning. Förändringarna av lagen trädde i kraft .