bet · H101SoU12 · 2014-03-11 00:00:00 — Satsningen ska bl.a. leda till ökad kompetens för personer som arbetar med myndighetsutövning inom den sociala barn- och ungdomsvården. När det gäller satsningen på ökad kompetens avser regeringen också att ta fram ett underlag i syfte att stärka huvudmännens arbete inom detta område och att till detta koppla ett prestationsbaserat bidrag. Motionerna [] får med det anförda anses åtminstone delvis tillgodosedda och avstyrks. Motionsyrkanden om kunskap och kompetens i samband med våld mot närstående i nära relationer behandlades av utskottet i betänkande 2012/13:SoU11. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 41, 2 res. S, V, MP). Utskottet konstaterar att har utarbetat allmänna råd och en handbok i fråga om arbete med våld mot närstående och att arbete för att ta fram nya föreskrifter och allmänna råd pågår. har också utarbetat utbildningsmaterial för . Nationellt centrum för kvinnofrid vid kommer att redovisa sin utvärdering av de utbildningsinsatser som har genomförts inom handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer m.m. I den nationella samordnarens uppdrag berörs också kompetensfrågor. Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna [] Motionerna avstyrks. Utbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården m.m. har beslutat att införa krav på behörighet för att få utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården fr.o.m. (prop. 2012/13:175, bet. 2013/14:SoU2, rskr. 2013/14:140). ska då använda handläggare som har svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan eller som har en erkänd utländsk utbildning. Syftet med att reglera behörighet är att skapa en långsiktig garanti för att arbetsuppgifter utförs av personal med viss formell kompetens och att förutsättningarna för att barn och unga får lämpliga insatser därigenom ökar. För att ska hinna förbereda genomförandet beslutades att lagändringen ska börja gälla i stället för som regeringen föreslagit. avstyrkte motionsyrkanden om utbildning inom den sociala barn och ungdomsvården och anförde följande (s. 20–21, 1 res. MP, V) Handläggning av ärenden och insatser inom ska enligt utskottet vara av god kvalitet. Socialsekreterarnas kompetens för och kunnande om de insatser och behandlingar som erbjuds är viktiga förutsättningar för att ska kunna bedrivas på ett professionellt sätt. För handläggare inom den sociala barn- och ungdomsvården är detta särskilt viktigt. Utskottet anser att det finns ett behov av ytterligare reglering som kan öka möjligheterna för att den som vänder sig till möts av personal med adekvat utbildning. Det finns reglerat i lag att personalen ska ha viss kompetens, och utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om en förstärkning av dessa bestämmelser i form av reglering av vissa arbetsuppgifter. ansvarar för att den handläggare som självständigt utför sådana arbetsuppgifter har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. Genom att tydliggöra vilken kompetens som behövs för detta arbete ökar förutsättningarna för att barn och unga får lämpliga insatser av god kvalitet. Av dessa skäl ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till den nya bestämmelsen i 3 kap. 3 a § första stycket socialtjänstlagen. Utskottet ställer sig också bakom förslaget till andra stycket i samma bestämmelse och anser att detta är tillräckligt tydligt och väl avvägt. Motionerna [] avstyrks. Även i övrigt ställer sig utskottet bakom regeringens lagförslag i denna del. Av budgetpropositionen (s. 179) framgår att ett förslag från om trygg och säker vård för barn och unga bereds inom inom ramen för arbetet med att kvalitetsutveckla den sociala barn- och ungdomsvården. Enligt regeringens bedömning behövs bl.a. kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Regeringen avser därför att ge stöd för samordning och spridning av kunskap mot våld mot barn. I budgetpropositionen (s. 180) anges vidare att regeringen för att stärka och stödja kommunerna i sitt arbete med kompetensutveckling av personal inom den sociala barn- och ungdomsvården har beslutat om en långsiktig satsning –2016. har fått i uppdrag att fördela särskilda medel för att stärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen inom den sociala barn- och ungdomsvården. Uppdraget ska slutredovisas . Inspektionen för vård och omsorg () anser i rapporten Vad har vi sett? Resultat från inspektioner 2010–2013 av HVB för barn och unga m.m. som publicerades att det behövs en standardiserad grundutbildning för personal på HVB och även rekommendationer för vilken utbildning som är lämplig för dem som arbetar med behandling av barn och ungdomar på HVB. Det finns även, enligt , behov av ett kunskapsstöd för HVB när det gäller arbetssätt och metoder (resultaten av inspektionerna vidareutvecklas i nästa avsnitt). I regeringens skrivelse 2013/14:87 Ett stärkt föräldrastöd (s. 46) anges att det kan finnas ett behov av att komplettera samhällets insatser till föräldrar och barn i samband med separation genom att utveckla en modell för tvärprofessionell samverkan. Mot den bakgrunden lämnade regeringen ett uppdrag till om en förstudie angående förutsättningar för att pröva en försöksverksamhet med s.k. separationsteam på en rad olika orter i landet. Det övergripande målet för en sådan försöksverksamhet borde enligt regeringens mening vara att i möjligaste mån minska risken för att barn skadas av konflikter mellan föräldrarna och säkerställa att barnets rättigheter, behov och intressen synliggörs och tillgodoses i samband med en separation. lämnade sin återrapportering till regeringen och frågan bereds nu i . I budgetpropositionen (s. 185) konstateras att verksamhet för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld har utvecklats positivt . budgetbeslut innebär att även satsas i utvecklingsmedel till kommuner och ideella föreningar för att utveckla ett nationellt och regionalt kunskaps- och metodstöd (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:SoU1, rskr. 2013/14:125–126). Inom ramen för långsiktiga uppdrag att utveckla arbete med stöd till brottsoffer har man tagit fram utbildningsmaterial i syfte att öka kompetensen hos personalen. Utbildningsmaterialet har särskild fokus på bl.a. kvinnor med missbruksproblem, kvinnor med funktionsnedsättning samt utbildningsmaterial om kvinnor med utländsk bakgrund. har , tillsammans med länsstyrelserna, lämnat kunskaps- och metodstöd till kommunerna i deras arbete med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att det kunskapsstöd som har tagit fram sprids till kommunerna via länsstyrelsernas utvecklingsledare. Regeringen noterar även att har tagit fram ett meddelandeblad som ska klargöra reglerna för socialnämndens respektive den enskilda utförarens ansvar när utförandet av en insats har lämnats över till en enskild verksamhet. I samband med att regeringen beslutade om direktiv för den nationella samordnaren för våld i nära relationer gav regeringen (Brå) i uppdrag att göra en nationell kartläggning av brott i nära relationer. Datainsamlingen ska ske inom ramen för den nationella trygghetsundersökningen (NTU) och genom andra källor där uppgifter om brott i nära relationer, dödligt våld och våld mot kvinnor finns. Uppdraget ska slutredovisas och i Brå:s uppdrag ingår att samarbeta med den nationella samordnaren. I IVO:s rapport kvinnor och barn som har bevittnat våld, som publicerades , noteras bl.a. att ett problem är att flera kommuner i stor omfattning, utan utredning och biståndsbeslut, hänvisar kvinnor och barn till serviceinsatser. ställer krav på att socialnämnderna utreder, dokumenterar och följer upp insatserna . Det finns därför behov av att förbättra kvaliteten och kompetensen inom kommunernas arbete. kommer genom uppföljande tillsyner inom området att kontrollera att gällande bestämmelser följs och att brister har åtgärdats. I den nationella samordnarens uppdrag i fråga om våld i nära relationer ingår att samråda med berörda aktörer samt bidra till att befintlig kunskap på området sprids och får bättre genomslag i praktiska verksamheter. Handläggningen av ärenden och insatser inom ska vara av god kvalitet, och för utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. ska fr.o.m. , för vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården, använda handläggare som har svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan eller som har en erkänd utländsk utbildning. Syftet med att reglera behörigheten är att skapa en långsiktig garanti för att arbetsuppgifter utförs av personal med viss formell kompetens. Förutsättningarna för att barn och unga får lämpliga insatser ökar därigenom. Utskottet konstaterar att arbete pågår i fråga om kunskap och kompetens inom vid , Inspektionen för vård och omsorg samt inom ramen för uppdraget till den nationella samordnaren för våld i nära relationer. Resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2013/14:So249 (V) yrkande 18, 2013/14:So339 (MP) yrkande 4, 2013/14:So355 (C), 2013/14:So666 (SD) yrkande 2 i denna del och 2013/14:So671 (FP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om prestationskrav för ekonomiskt bistånd, översyn av riksnormen, den ekonomiska situationen för människor med funktionsnedsättning samt hemlöshet m.m. Jämför reservationerna 8 (S, MP), 9 (SD), 10 (V), 11 (S, MP, V), 12 (MP, V) och 13 (V). Prestationskrav för ekonomiskt bistånd m.m. I motion 2013/14:So240 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att se över socialtjänstlagen för att införa tydliga nationella prestationskrav i samband med utbetalning av försörjningsstöd. Vidare begär motionärerna ett tillkännagivande om att erbjuda högre försörjningsstöd till dem som väljer att deltidsarbeta men inte får en lön som överstiger ett 100-procentigt försörjningsstöd (yrkande 2). I kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om förbud mot krav på motprestationer för ekonomiskt bistånd, utöver att stå till arbetsmarknadens förfogande. I kommittémotion 2013/14:So657 av m.fl. (S) begärs i yrkande 56 ett tillkännagivande om vad som anförs om ekonomiskt bistånd. Motionärerna anför bl.a. att för att komma till rätta med den negativa utvecklingen när det gäller ekonomiskt bistånd bör regeringen inrikta sig på att bedriva en aktiv jobbpolitik och bl.a. stimulera kommunernas arbete med att ge rätt stöd till de människor som har ekonomiskt bistånd. I motion 2013/14:Fi227 av (SD) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till införandet av mindre, sociala lån genom . Motionären anför att sociala lån, som framgångsrikt införts i några kommuner i , är ett bra alternativ till dagens snabblån då det handlar om en professionell prövning av varje sökande genomförd av personer med god kompetens. Översyn av riksnormen för försörjningsstöd I kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att möjligheten att inkludera dator, mjukvara samt bredbandskostnader i riksnormen för försörjningsstöd bör ses över. Den ekonomiska situationen för människor med funktionsnedsättning I kommittémotion 2013/14:So456 m.fl. (V) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att den ekonomiska situationen för människor med funktionsnedsättning bör ses över. Motionärerna anför bl.a. att anhöriga tvingas bidra ekonomiskt för att klara kostnader för hyran i gruppboende, vardagsutgifter m.m. I kommittémotion 2013/14:So616 av m.fl. (V) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om övertagande av bostadskontrakt. Motionärerna anför att många kommuner hyr ut lägenheter med olika specialkontrakt, vanligtvis andrahandskontrakt, till personer som är utestängda från den ordinarie bostadsmarknaden. Denna s.k. sekundära bostadsmarknad ska inte öka för att bostadsföretagen vägrar låta människor med små ekonomiska möjligheter ta över kontrakten. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om bostadssituationen för EU-medborgare. Motionärerna noterar att rapporterar att stora delar av hemlösheten är dold och att denna bl.a. består av EU/EES-medborgare som inte hittar arbete i . Enligt 4 kap. 1 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Ekonomiskt bistånd innefattar dels försörjningsstöd, dels bistånd till livsföringen i övrigt. Enligt 4 kap. 3 § SoL får försörjningsstöd lämnas för skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsa och hygien samt dagstidning, telefon och tv-avgift boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring samt medlemskap i fackförening och arbetslöshetskassa. Skäliga kostnader enligt första punkten ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en norm som gäller för hela riket (riksnorm) på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl, ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. Med bistånd till livsföringen i övrigt avses ersättning för kostnader som ingår i en skälig levnadsnivå, men som inte förekommer så ofta som exempelvis kostnad för läkarvård, tandvård, glasögon, hemutrustning och flyttning m.m. Riksnormen fastställs av regeringen. har i rapporten om skälig levnadsnivå tittat särskilt på förekomsten av riktlinjer i de lokala styrdokumenten som gäller innehav, inköp och bistånd till dator, internet och bredbandsuppkoppling. Rapporten lämnar inte några förslag till åtgärder. Det framgår av rapporten att en stor majoritet av styrdokumenten () inte nämner dator eller internet alls. En knapp tiondel av dokumenten tar upp frågan om dator och internet men anger att det inte är ett behov som berättigar till ekonomiskt bistånd. I vissa fall citeras om ekonomiskt bistånd: Kostnader för internetanvändning ingår inte i skälig levnadsnivå. I rapporten påpekas i detta sammanhang att inte har angett att behov av dator m.m. inte skulle ingå i skälig levnadsnivå, utan endast konstaterat att det inte ingår i behovsposten i riksnormen. Av rapporten framgår vidare att i en mindre del () godkänns dator, innehav eller bistånd till inköp, men med tydliga begränsningar som t.ex. att det endast gäller vissa barnfamiljer eller att det endast kan avse en begagnad dator. Slutligen framgår att av styrdokumenten medger att tillgång till dator eller internet ingår i en skälig levnadsnivå och att detta behov berättigar till ekonomiskt bistånd. I många fall gäller det främst barnfamiljer, och kopplingen till skälig levnadsnivå anges tydligt vara att tillgång till dator och internet är ett krav för att barn och unga ska klara dagens skolarbete samt att det innebär en risk att barn och unga som inte har tillgång till detta får en, i jämförelse med andra, bristande it-kompetens. Det anges också att det för dagens unga finns möjlighet att umgås med andra via sociala medier. Reglerna i SoL ändrades för att öka möjligheterna för personer med ekonomiskt bistånd att försörja sig själva genom arbete. ökade möjligheter att stimulera, uppmuntra och stödja dessa personer till egen försörjning. De nya reglerna innebär att när räknar ut om ett hushåll har rätt till ekonomiskt bistånd, ska inte hela arbetsinkomsten räknas in. För den som har fått försörjningsstöd i följd ska av arbetsinkomsterna räknas in. Beräkningsregeln ska gälla (4 kap. 1 b § SoL). Vidare fick socialnämnden ökade möjligheter att hänvisa en biståndsmottagare till praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet. Detta gäller om Arbetsförmedlingen inte har kunnat erbjuda personen någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd (4 kap. 4 § SoL). När räknar ut om ett hushåll har rätt till ekonomiskt bistånd kan hemmavarande barns och skolungdomars arbetsinkomster räknas in. Gränsen för när får ta hänsyn till arbetsinkomsterna höjdes från ett halvt prisbasbelopp till ett helt prisbasbelopp per kalenderår (4 kap. 1a § andra stycket SoL). Utskottet har behandlat bl.a. motionsyrkanden om motprestationer för ekonomiskt bistånd m.m. i betänkande 2012/13:SoU22. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 10, 2 res. MP och V). Utskottet välkomnar propositionen. För många av de som får ekonomiskt bistånd är arbetslöshet ett vanligt skäl till behovet av bistånd. Med de nuvarande reglerna skulle biståndsmottagare i vissa fall inte tjäna något på att jobba eller på att utöka sin arbetstid. Förslaget om jobbstimulans är en del av regeringens övergripande mål att få fler personer i arbete och minska utanförskapet. Utskottet ställer sig bakom förslaget till ny bestämmelse om jobbstimulans i 4 kap. 1 b § socialtjänstlagen. Därmed avstyrks motion []. Utskottet ser även positivt på att regeringen uppmuntrar barn och skolungdomar i familjer med ekonomiskt bistånd att få erfarenhet av arbetslivet och tjäna egna pengar. Kontakt med arbetslivet underlättar möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden efter avslutad skolgång. Utskottet stöder de föreslagna lagändringarna i 4 kap. 1 a § socialtjänstlagen att gränsen för när socialnämnden får beakta hemmavarande barns och ungdomars arbetsinkomster vid bedömningen av rätten till bistånd höjs från ett halvt prisbasbelopp till ett prisbasbelopp per kalenderår. Utskottet vill framhålla vikten av att personer, oavsett ålder, som har försörjningsstöd och inte har kunnat erbjudas lämpliga arbetsmarknadspolitiska insatser får tillgång till kompetenshöjande insatser för att utveckla möjligheterna till självförsörjning. [] Utskottet ställer sig bakom de föreslagna lagändringarna i 4 kap. 4 § socialtjänstlagen. Därmed avstyrks motionerna []. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om att inkludera dator, mjukvara och bredbandskostnader i riksnormen i betänkande 2012/13:SoU11. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 23, 2 res. S, V, MP). När det gäller frågan om huruvida kostnad för internetabonnemang och dator bör ingå i riksnormen för ekonomiskt bistånd har utskottet noterat , Kartläggning om skälig levnadsnivå, som bygger på en kartläggning av kommunernas styrdokument när det gäller beviljande av ekonomiskt bistånd. Av rapporten framgår att det förekommer att de kommunala styrdokumenten medger att tillgång till dator och internet ingår i en skälig levnadsnivå och berättigar till ekonomiskt bistånd samt att detta i många fall gäller barnfamiljer. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna [] Motionerna avstyrks. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om insatser mot hemlöshet m.m. i betänkande 2012/13:1. Utskottet uttalade då bl.a. följande (s. 100, 3 res. S, SD, V). Frågor om hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden är både ett socialpolitiskt och ett bostadspolitiskt problem som kräver insatser och samverkan mellan olika aktörer. Av kartläggning av hemlösheten 2011 framgår att hemlösheten har ökat i alla hemlöshetssituationer sedan mätningen 2005. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har utsett en nationell hemlöshetssamordnare för perioden –2013. Denne ska i en nationell dialog ge kommunerna stöd med att skapa en långsiktig hållbar struktur och fungerande rutiner i arbetet med att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Syftet med uppdraget är att hemlösheten ska minska genom att man främjar att kommuner utvecklar uthålliga strukturer i arbetet, tillsammans med berörda parter. Uppdragets mål är att samordnaren tillsammans med respektive kommun ska komma fram till hur arbetet för att motverka hemlöshet ska samordnas bättre för att förebygga hemlöshet och undvika vräkningar. Vid sitt besök i utskottet har samordnaren redogjort för hur han besökt 45 kommuner. I mötena deltar även företrädare för inte bara och kommunstyrelsen utan också fastighetsägare och företrädare för bostadsbolag, , polisen och frivilligorganisationer m.fl. Här förs en dialog om hur man lokalt kan arbeta för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, och hur man kan samordna för att på ett bättre sätt förebygga att personer blir hemlösa och förebygga vräkningar. Det vräkningsförebyggande arbetet har hög prioritet. Samordnaren träffar överenskommelser om mål som följs upp vid ett andra möte. Utskottet har vidare noterat uppdraget till länsstyrelserna om att stödja kommunerna i arbetet med att motverka hemlöshet. I samband med att länsstyrelserna stöder kommunerna med planeringen av bostadsförsörjningen ska länen analysera hur kommunerna beaktar arbetet mot hemlöshet. Uppdraget ska redovisas . Slutligen kan nämnas att publicerade de första öppna jämförelserna av hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden . Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det pågår ett omfattande arbete på området. bör inte ta något initiativ. Uppföljning av arbetslösa med ekonomiskt bistånd I budgetpropositionen (s. 184) anförs att regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som syftar till att se över socialnämndernas möjligheter att på ett bättre och tydligare sätt kunna ställa krav på att biståndsmottagare med arbetsförmåga aktivt söker arbete och deltar i aktiviteter, som syftar till att stärka förmågan till egen försörjning. Utredningen ska i detta sammanhang belysa hur krav på aktivt arbetssökande och möjligheter till sanktioner kan förenas med barnperspektivet. Vidare anför regeringen att det finns behov av att säkerställa en god kommunikation mellan och Arbetsförmedlingen genom förbättrade rutiner för samverkan. Genom sådana rutiner kan mer effektivt följa upp biståndsmottagarnas arbetssökande och aktivitet inom arbetsmarknadsprogrammen. Regeringen avser därför att ge ett gemensamt uppdrag till och Arbetsförmedlingen att ta fram modeller för samverkan mellan och Arbetsförmedlingen. Exempel på sådana samverkansmodeller skulle sedan kunna spridas i form av utvecklingsprojekt. I budgetpropositionen anges vidare att regeringen avser att besluta om nödvändiga förordningsändringar för att ge bättre möjligheter att ta del av uppgifter i den aktivitetsrapport som arbetslösa biståndsmottagare ska lämna in till Arbetsförmedlingen. E-delegationens projekt om ekonomiskt bistånd som syftar till att göra det möjligt för att få direktåtkomst till relevanta underlag inför beslut om ekonomiskt bistånd bör enligt regeringen noggrant följas. På så sätt kan handläggningstider förkortas, risken för felaktiga utbetalningar minska och rättssäkerheten stärkas. Regeringen framhåller att arbete i ökad utsträckning bör baseras på bästa tillgängliga kunskap om vilka arbetssätt och insatser som bidrar till långsiktiga lösningar på människors försörjningsproblem. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ta fram systematiserad kunskap om de metoder och handläggningsrutiner som tillämpas av i syfte att stärka biståndsmottagares förmåga till självförsörjning. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att redovisade ett uppdrag om hemlösa bland utrikes födda. Av redovisningen framgår att totalt 370 personer inrapporterades under det specifika mätdygnet, varav var män och var kvinnor. Bland personerna fanns såväl arbetsföra, unga män med utbildning, som familjer som hade flytt från fattigdom och diskriminering. En stor del kom från gamla , framför allt och . De allra flesta vistades i storstadsregionerna och sov utomhus i offentliga miljöer eller i tält, bil, husvagn eller på camping. Arbetslöshet uppgavs som den främsta orsaken till hemlösheten. Närmare hälften av personerna saknade helt inkomst, en tredjedel försörjde sig genom tiggeri, gatumusicerande och liknande.