bet · H101NU12 · 2014-03-27 00:00:00 — Vi vill här särskilt lyfta fram det som påtalas i motionerna 2013/14:N237 (S), 2013/14:N248 (S) och 2013/14:N408 (S) om hur stödet till socialt företagande kan stärkas. Då många av de som vill driva företag inom den sociala ekonomin saknar erfarenhet av företagande är det vår uppfattning att det behövs riktade insatser, både vad gäller företagsrådgivning och kompetensutveckling, till denna typ av företag. Det är även vår mening att de sociala företagen bör ha samma tillgång till stöd som andra småföretagare för att kunna startas upp, utvecklas och växa. Vi anser dock inte att det finns skäl för något riksdagsuttalande med anledning av de här aktuella motionsyrkandena. De avstyrks följaktligen. Regelförenkling, punkt 5 – motiveringen (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Att starta, driva och äga företag i ska vara enkelt. Det skapar förutsättningar för fler jobb och ökad välfärd. upplever dock många företagare att den administrativa bördan tar för mycket tid, pengar och resurser i anspråk. Vi anser att det är angeläget att förenkla vardagen för och entreprenörer. När granskade regeringens arbete med regelförenkling –2010 i förhållande till de uppställda målen var den övergripande slutsatsen att regeringen var långt ifrån målet att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag. kritik är ett kvitto på att regeringens politik för regelförenkling har misslyckats. Något positivt trendbrott i regelförenklingsarbetet kan tyvärr inte skönjas. Av framgår att andelen tillstyrkta förslag () var en markant försämring jämfört med (). var dessutom klart sämre än myndigheterna, med tillstyrkta förslag, vilket kan jämföras för myndigheterna. Dessutom bedömdes av de konsekvensutredningar som yttrade sig över vara godtagbara. Även här hade en försämring skett jämfört med då andelen var . Ett ytterligare bevis på regeringens passivitet är att har åkt ner till 61:a plats i rangordning av hur lätt det är att starta företag. För att klara den internationella konkurrensen måste svenska företag ständigt utvecklas och nya växa fram. Att på olika sätt underlätta för dem som vill starta företag är en mycket central del av näringspolitiken. Vår uppfattning är att regeringens arbete går för långsamt och i allra högsta grad bör intensifieras. har i sin tidigare nämnda granskning dragit slutsatsen att arbetsprocessen i regelförenklingsarbetet inte har utformats på ett strategiskt riktigt sätt. Regeringens breda ansats med öppna och likalydande uppdrag till alla departement och flertalet myndigheter att lämna förenklingsförslag har lett till att de regelområden som näringslivet upplever som mest betungande inte har beaktats i tillräcklig omfattning. En tydligare prioritering av tunga regelområden och fokus på regelbördan i lagar och förordningar bör därför göras. Bristande konsekvensutredningar av förslag till nya regler och deras effekter för företag har varit en återkommande kritik mot regelgivare, trots att det finns tydliga bestämmelser om vad en konsekvensutredning ska innehålla. Det krävs ett större engagemang från regeringens sida för att fullständiga konsekvensbeskrivningar ska göras. Statliga myndigheter bör enligt vår uppfattning även få stöd i styrande dokument för att prioritera ett aktivt deltagande i arbetet med regelförenkling. visade än en gång att de regelgivare som har en engagerad ledning och som satsar resurser på konsekvensutredningsarbetet också uppnår bättre resultat. Sammantaget anser vi att regelförenklingsarbetet måste utvecklas och bli effektivare. Vi anser dock inte att bör bifalla någon av de här aktuella motionerna. De avstyrks följaktligen i de här aktuella delarna. Turism, punkt 6 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 26 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17 samt 2013/14:N201 av (KD), 2013/14:N207 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N214 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N220 av (M) yrkande 1, 2013/14:N233 av m.fl. (FP), 2013/14:N258 av (S), 2013/14:N259 av (S), 2013/14:N266 av (M), 2013/14:N285 av och (båda C), 2013/14:N289 av (S), 2013/14:N304 av i och (båda S), 2013/14:N332 av m.fl. (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:N363 av (M), 2013/14:N365 av m.fl. (S), 2013/14:N372 av (S), 2013/14:N377 av m.fl. (S), 2013/14:N384 av (M) och 2013/14:N422 av m.fl. (S) yrkandena 1–4. Vårt land erbjuder fantastiska möjligheter till upplevelser av olika slag. Såsom föreslås i motion 2013/14:N423 (S) skulle en strategisk satsning kring den svenska besöksnäringen skapa arbetstillfällen och generera inkomster men även positionera internationellt. Besöksnäringen är mycket viktigt ur sysselsättningssynpunkt, särskilt för ungdomar och personer med utländsk bakgrund. Branschen har tagit fram en strategi för att främja besöksnäringen, vilket är positivt. Men även politiken måste bidra till att skapa förutsättningar för att stimulera besöksnäringen. Det kan ske genom att samarbeta strategiskt med kommuner, regioner och organisationer för en växande besöksnäring i hela landet. Vi anser således att insatser som kan främja svensk besöksnäring med särskilt fokus på internationell marknadsföring och destinationsutveckling bör ses över. Detta bör tillkännage för regeringen. Liknande tankegångar förs fram i motionerna 2013/14:N365 (S) och 2013/14:N422 (S) som dock inte bör föranleda några åtgärder från . I motion 2013/14:N423 (S) framhålls vidare att internationella evenemang är ett mycket intressant segment där har stor tillväxtpotential. Därför bör insatser genomföras för att stärka position som evenemangsland och skapa förutsättningar för att locka fler evenemang till . Vi och Socialdemokraterna ser också behovet av att samordna och fokusera såväl nya som befintliga resurser. Vi anser därför att , med instämmande i nämnda motion, bör uppmana regeringen att utforma en strategi för genomförandet av såväl stora nationella som internationella evenemang inom idrott och kultur samt för större konferenser och möten i samarbete med idrottsrörelsen, kulturlivet och besöksnäringens organisationer. Även i motionerna 2013/14:N259 (S), 2013/14:N304 (S) och 2013/14:N422 (S) finns liknande förslag som dock inte bör föranleda några åtgärder från . En nisch inom turistnäringen där har bra förutsättningar att få fler företag är fisketurismen, vilket konstateras i motion 2013/14:MJ490 (S). Denna näring blir allt viktigare och kan stimuleras på flera sätt, bl.a. genom regelförändringar. Vi förordar därför ett riksdagsuttalande om att ge en eller flera myndigheter i uppdrag att granska förutsättningarna för fisketurism i . Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2013/14:MJ490 (S) och 2013/14:N423 (S) i de här berörda delarna. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Turism, punkt 6 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N214 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 26, 2013/14:N201 av (KD), 2013/14:N207 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N220 av (M) yrkande 1, 2013/14:N233 av m.fl. (FP), 2013/14:N258 av (S), 2013/14:N259 av (S), 2013/14:N266 av (M), 2013/14:N285 av och (båda C), 2013/14:N289 av (S), 2013/14:N304 av i och (båda S), 2013/14:N332 av m.fl. (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:N363 av (M), 2013/14:N365 av m.fl. (S), 2013/14:N372 av (S), 2013/14:N377 av m.fl. (S), 2013/14:N384 av (M), 2013/14:N422 av m.fl. (S) yrkandena 1–4 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Turistnäringen är internationellt sett en framtidsnäring med stora möjligheter att utvecklas och skapa fler arbetstillfällen. Besöksnäringen kommer att vara en viktig utvecklingsbransch, inte minst i tider av ekonomisk kris. Enligt , , kommer den europeiska turismen att växa . måste ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring som kan ta del av denna potential och bidra till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning. I omsätter turistindustrin redan och sysselsätter 160 000 årsarbetare. Den rena och tillgängliga naturen är en av främsta tillgångar som attraktivt besöksland, vilket vi bör bygga vidare på. Därför satsade på stöd till utveckling av ekoturismföretag och bättre samordning av insatser för ekoturism på regional och statlig nivå i vårt senaste budgetförslag (bet. 2013/14:NU1). Med anledning av vad som framhålls i motion 2013/14:N332 (FP) om klimatutsläpp vill jag betona att turismen liksom övriga näringsgrenar måste begränsa sina utsläpp av klimatgaser. Transportfrågan är här väsentlig att beakta. Jag anser dock inte att motionen bör föranleda någon åtgärd från . Vidare vill jag framhålla såväl vikten av att staten och kommunerna tar hänsyn till turistföretagens särskilda förutsättningar som de allmänna villkoren för entreprenörskap. Eftersom turistbranschen är en bransch som till stor del består av små företag handlar det i stor utsträckning om att göra det lättare att starta och driva företag. Regelförenkling för företag, sänkta kostnader för företag och ett stärkt trygghetssystem för företagare är angeläget, inte minst för småföretagare inom turistbranschen. Som framhålls i motion 2013/14:N214 (MP) är kulturturism en snabbt växande nisch inom turistnäringen. Kulturen och kulturarvet är några av de viktigaste faktorerna när människor väljer resande och turistmål. Kulturturismen kan till skillnad från många andra näringar inte utlokaliseras eftersom den är beroende av den plats och de människor som finns där. Den skapar förutsättningar för att konstnärer och andra kulturarbetare ska kunna leva på sitt arbete och utveckla sin verksamhet och sina uttryckssätt. Den är dessutom ofta en inkörsport på arbetsmarknaden för människor med praktiska kunskaper. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag på hur internationella marknadsföring som kulturturismland kan stärkas. Riksdagsuttalandet bör även tydliggöra att satsningar på kulturturism är en hållbar väg till lokal, regional och nationell utveckling. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N214 (MP). Samtliga övriga här behandlade motioner avstyrks i här aktuella delar. Turism, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 26, 2013/14:N201 av (KD), 2013/14:N207 av (FP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N214 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N220 av (M) yrkande 1, 2013/14:N233 av m.fl. (FP), 2013/14:N258 av (S), 2013/14:N259 av (S), 2013/14:N266 av (M), 2013/14:N285 av och (båda C), 2013/14:N289 av (S), 2013/14:N304 av i och (båda S), 2013/14:N332 av m.fl. (FP) yrkandena 1–3, 2013/14:N363 av (M), 2013/14:N365 av m.fl. (S), 2013/14:N372 av (S), 2013/14:N377 av m.fl. (S), 2013/14:N384 av (M), 2013/14:N422 av m.fl. (S) yrkandena 1–4 och 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17. Turismen och besöksnäringen har fått en allt större betydelse för tillväxten och sysselsättningen i landet. Turismen är således en tillväxtnäring, och är ett land som på många sätt lockar besökare från när och fjärran. Jag vill framhålla att har goda förutsättningar för att utvecklas ytterligare som besöksland och det är därför angeläget att satsa på besöksnäringens fortsatta tillväxt. Det finns stor potential på flera områden. Landsbygden har särskilt goda förutsättningar inom turistsektorn, bl.a. när det gäller ekoturism. Jag ser positivt på de framsteg som gjorts inom nya nischade satsningar inom ekoturism, t.ex. att bo på lantgård. Utvecklingen gynnar landsbygden som kopplingen till lokalproducerad mat blir allt större. Landsbygdsturismen måste därför uppvärderas och ses som en viktig näring ur ett regionalpolitiskt perspektiv och få en större del av de framtida infrastruktursatsningarna. Detsamma gäller fjällturismen. Den svenska besöksnäringen har utarbetat en nationell strategi, där behovet av att utveckla fler exportmogna destinationer för att stärka konkurrenskraften betonas. måste det offentliga bidra. Staten bör i samarbete med kommuner, föreningar och företag ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Regeringen bör därför, som förordas i motion 2013/14:N360 (V), lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen så att den uppnår samma status som andra branscher. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N360 (V) i berörd del. Övriga motioner avstyrks i här aktuella delar. Övriga näringsgrenar, punkt 7 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 20 samt 2013/14:N203 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N204 av och (båda MP), 2013/14:N256 av (FP), 2013/14:N271 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N340 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3 samt 2013/14:N416 av (M) yrkandena 1 och 2. I likhet med vad som anförs i motion 2013/14:N423 (S) vill vi framhålla att det traditionella industrisamhället står inför stora strukturella förändringar som nya kreativa näringar är på framväxt. De kulturella och kreativa näringarna präglas av en stor rörlighet där den kreativa kompetensen är råvaran, dvs. ett intellektuellt kapital som lätt kan flyttas med personen. Denna rörlighet ställer krav på en väl utvecklad infrastruktur. Det är av stor vikt att hitta sätt för de traditionella näringarna och de kreativa näringarna att mötas. Vidare behövs en ökad förståelse för hur den kreativa kompetensen kan användas för att höja värdet eller öka lönsamheten inom andra sektorer. De kulturella och kreativa näringarna kan bidra till att öka konkurrenskraften och därmed sysselsättningen i andra mer traditionella branscher genom att vara en drivande kraft för de andra branschernas utvecklingsarbete. måste kreatören öka medvetenheten om sitt marknadsvärde, och respekten för idéarbete och kreativitet måste ökas. framtid ligger i att erövra och behålla en topposition inom områdena innovation och utveckling. I det perspektivet spelar de kulturella och kreativa näringarna en avgörande roll. Ett tydligt exempel på den betydelse som de kulturella och kreativa näringarna har visar den utveckling och expansion som en ort får då den blir europeisk kulturhuvudstad. är kulturhuvudstad, vilket kan ses som en del i en strävan att ska positionera sig inom områdena innovation och utveckling. Denna unika möjlighet bör , t.ex. olika myndigheter och organisationer, ta till vara och utveckla. Det är viktigt att se vilken kraft detta projekt ger hela regionen, och det går att utifrån detta dra intressanta lärdomar om på vilket sätt kulturella och kreativa näringar kan spela en avgörande roll för en regions näringslivsutveckling. Detta bör tillkännage för regeringen. Vidare vill vi med anledning av de här aktuella motionerna framhålla att den svenska skogsnäringen utgör en betydelsefull basnäring som skapar sysselsättning i hela landet. Som påpekas i motion 2013/14:N423 (S) spelar skogsindustrin också en mycket viktigt roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Det är angeläget att utveckla nya användningsområden för både skogen och virket eftersom det finns en stor utvecklingspotential att skapa sysselsättning och bidra till klimatåtgärder. Skogspolitikens olika mål – produktion, biologisk mångfald, klimataspekterna och skogens sociala och kulturella värden – går att förena. Biobränsle blir t.ex. en allt viktigare energikälla för , och om vi ska avveckla vårt oljeberoende måste användningen av biobränsle öka. Detta bör tydliggöra för regeringen genom ett tillkännagivande. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N423 (S) i berörda delar. Övriga här behandlade motioner avstyrks i de här aktuella delarna. Övriga näringsgrenar, punkt 7 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N203 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N204 av och (båda MP) och 2013/14:N256 av (FP), 2013/14:N271 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N340 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2013/14:N416 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 20. Med anledning av de här aktuella motionerna som på varierande sätt rör olika näringsgrenar vill jag anföra följande. Jag konstaterar, liksom det görs i motion 2013/14:N203 (MP), att det är oerhört kostsamt att utveckla nya läkemedel. Det är naturligt att en marknadsstyrd läkemedelsindustri främst fokuserar på att utveckla läkemedel som den kan ta betalt för, vilket inte med självklarhet är de som det finns störst behov av. Marknadsfinansierad forskning om särläkemedel leder t.ex. till dyra mediciner som riskerar att inte användas i den utsträckning som behövs. Läkemedel mot sjukdomar som i huvudsak drabbar fattiga är heller inte lika intressanta för läkemedelsindustrin att utveckla då de inte kan få rejält betalt även om sjukdomarna drabbar miljoner människor. När det gäller antibiotika och tropiska sjukdomar skulle nya mediciner ge stor samhällsnytta men även här kan forskningen begränsas av höga utvecklingskostnader och osäkerhet kring om läkemedelsindustrin kan få tillbaka ersättning för sina gjorda investeringar. Patentsystemet har visat sig vara ineffektivt för att lösa dessa problem. En rapport från () visar stora problem med den globala tillgången till livsnödvändiga läkemedel. Patentsystemet måste således kompletteras när marknaden inte fungerar. Det behövs en ny lösning där forskning prioriteras och betalas efter samhällsnytta och behov snarare än efter vad som ger mest vinst. En sådan lösning skulle kunna vara prisfonder där företag som upptäcker nya behandlingar, diagnoser eller viktiga dellösningar till dessa får en engångssumma i stället för patent. Den stora vinsten med en sådan modell är att när väl upptäckten är gjord kan alla läkemedelsbolag konkurrera fritt med licensfri tillverkning. Priserna på läkemedlen skulle kunna bli mycket låga och resultatet av forskningen skulle kunna nyttjas av alla länder, fattiga som rika. Prisfonder skulle således möjliggöra en ökad och mer samhällsnyttig forskning till en lägre kostnad. Ett samarbete mellan i första hand och EU med gemensamma prisfonder för att lösa globala hälsoproblem vore önskvärt. Regeringen bör därför ta initiativ till att frågan om globala prisfonder lyfts på EU-nivå. I avvaktan på att en sådan dialog har gett resultat bör regeringen utreda hur en prisfond för läkemedelsutveckling skulle kunna inrättas och avgränsas nationellt. Vidare vill jag framhålla att stulna metaller är ett stort problem inom skrotbranschen, vilket uppmärksammas i motion 2013/14:N204 (MP). Tåg tvingas stanna för att någon stulit ledningar. Kyrkor har blivit bestulna på koppartak och andra fastighetsägare kan ha blivit av med sina stuprör. Detta är bara några exempel på hur metallstölder drabbar samhället och enskilda. , som företräder privata återvinningsföretag, tillämpar visserligen ett frivilligt kontantförbud. Syftet är att möjliggöra spårbarhet för myndigheter, försvåra penningtvätt och förbättra arbetsmiljön för de anställda. Alla företag i skrotbranschen är dock inte medlemmar i denna branschorganisation och de som står utanför omfattas inte av det frivilliga kontantförbudet. För att minska metallstölderna och se till att stulna metaller inte kommer in i återvinningskedjan behövs därför ett lagstadgat förbud mot kontanthantering. Ett sådant finns i och . Det skulle gynna alla ansvarsfulla företag i branschen och skapa konkurrens på lika villkor. Sammanfattningsvis anser jag att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad jag här har anfört om dels prisfonder för läkemedelsutveckling, dels kontanthantering i skrotbranschen. Därmed tillstyrks motionerna 2013/14:N203 (MP) och 2013/14:N204 (MP). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övriga näringsgrenar, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:N271 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N203 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2, 2013/14:N204 av och (båda MP), 2013/14:N256 av (FP), 2013/14:N340 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 3, 2013/14:N416 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:N423 av m.fl. (S) yrkandena 9 och 20. Med anledning av de här behandlade förslagen om olika näringsgrenar vill jag anföra följande. I takt med de allt högre metallpriserna har stölder av framför allt koppar ökat. Som påpekas i motion 2013/14:N271 (SD) är problemen med metallstölder något som drabbar små företag, kyrkogårdar som skändas, tågtrafik som stoppas på grund av att en signal- eller jordkabel har klippts av etc. Tågens säkerhet måste tas på största allvar då det förutom pendlare även drabbar industrin med sena leveranser som resultat. Kostnader för samhället kan bli enorma. Oavsett om det rör sig om en lokal småtjuv eller organiserad ekonomisk brottslighet är det av största vikt att förhindra oseriösa aktörer, penningtvätt och att stulna metaller kan bytas in mot kontanter. Därför behövs spårbarhet av vilka metaller som har lämnats in, kostnaden för dessa och vem som lämnade in metallerna. bör därför uppmana regeringen att återkomma med förslag om dels återinfört tillståndskrav för handel med metallskrot, dels kontantförbud vid handel med metallskrot. Därmed tillstyrks motion 2013/14:N271 (SD). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Fi206 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör låta utvärdera de insatser som görs för att öka andelen kvinnliga företagare utifrån ett genusperspektiv och återkomma till med förslag på nya insatser som kan leda till fler företag och att andelen kvinnliga företagare ökar. 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stödja idéburna aktörer inom vård, skola och omsorg. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att alla former av företagsstöd som betalas ut ska villkoras med att företaget följer lagar och kollektivavtal. 2013/14:C419 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mikrokrediter för företag som startas av nyanlända. 2013/14:Kr218 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om arbetet med regelförenklingar och förbättrade villkor för entreprenörer, däribland entreprenörer inom hästnäringen. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ge en eller flera myndigheter i uppdrag att granska förutsättningarna för fisketurism i . 2013/14:N201 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att väga in förutsättningarna för turismutveckling i län när statliga investeringar, stöd och stimulansåtgärder planeras. 2013/14:N203 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ta initiativ till dialog i EU om globala prisfonder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur en prisfond för läkemedelsutveckling skulle kunna inrättas och avgränsas nationellt. 2013/14:N204 av och (båda MP):