bet · H101MJU9 · 2014-02-24 00:00:00 — Detta är viktigt, inte bara för människans önskan om att äta fisk även , utan även för den biologiska mångfalden. Världsnaturfonden (WWF) rekommenderar konsumenterna att inte köpa fisk och skaldjur som finns med på Artdatabankens lista över hotade arter, den s.k. rödlistan. förekommer flera former av statligt stöd i EU till olika typer av fiskeverksamhet. Men det är inte rimligt att det utbetalas statligt stöd till fiskeverksamhet som är miljömässigt ohållbar, t.ex. ålfiske eller fiske av andra arter som finns på Artdatabankens rödlista. Det ska inte utgå skattemedel från vare sig EU eller den svenska staten som ökar fisketrycket på hotade arter. Regeringen måste verka för att EU avvecklar allt stöd till fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s fiskeflotta m.m., punkt 3 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 38 och 2013/14:MJ263 av (M) och 2013/14:MJ502 av (M). Vi vill se ett hållbart fiske i och hela . EU:s fiskeflotta bör därför anpassas till vad bestånden tål. Detta bör ges regeringen till känna. Regionalisering, punkt 4 (S, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 22. Vi anser att en regionalisering av förvaltningen av fiskbestånden inom EU är önskvärd. Detta skulle innebära ett ökat lokalt ansvar för förvaltning och regeltillämpning utifrån de planer som har fastlagts av rådet och . Denna nya förvaltningsmodell bör inledningsvis tillämpas när det gäller . Här finns en fastlagd förvaltningsplan och det finns en enighet inom forskningen och politiken om fiskenivåer och hållbara beståndsnivåer. Regeringen bör sträva efter att i EU skaffa mandat för regionala beslut om förvaltningen av fiskebestånden i . Detta bör ges regeringen till känna. Villkor för småskaligt fiske, punkt 5 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ294 av och (båda S) och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2013/14:MJ404 av och (båda S), 2013/14:MJ480 av och (båda C) i denna del och 2013/14:MJ511 av (M). Runt våra kuster bedrivs småskaligt fiske som skapar råvaror av hög kvalitet till lokala restauranger, butiker, rökerier och fiskberedning. Vi anser att dessa företagare, som ofta har fisket som bisyssla, har hamnat utanför diskussionen som fiskets överlevnad. Dessa företagare ger också ett viktigt bidrag till lokal turism. Här måste vi politiskt se till att dessa företag har rimliga villkor och förutsättningar. Regeringen bör särskilt beakta det småskaliga fiskets villkor i . När det beslutas om regelverk för yrkesfisket är det storskaliga fisket alltid norm, men mycket av det fiske som sker bedrivs av det småskaliga kustnära fisket. Ofta är regelverket inte överförbart på det småskaliga fisket. För det mesta är det inte de små båtarna som är problemet utan det är det storskaliga s.k. industrifisket som fiskar rent. Det förekommer att myndigheter, t.ex. , stöttar det småskaliga fisket med landsbygdspengar för att gynna förädling av fisk, turism och en levande kustbygd. kan Havs- och vattenmyndigheten slå spiken i kistan och förbjuda samma fiskeverksamhet. Ett annat exempel är vårens och sommarens infekterade diskussion om vägning av fisk, hur vågarna ska vara utformade och ansvarsfrågan. Den diskussionen har också handlat om det storskaliga fisket. Frågan om vägning är inte lika lättlöst för det småskaliga fisket med sina trånga små båtar. Det finns åtskilliga exempel där regelverket inte är anpassat för det småskaliga fisket. Med anledning av detta föreslår vi att det gällande nationella regelverket för yrkesfisket ses över. I detta arbete bör man föra en dialog med representanter för det småskaliga kustnära fisket och berörda myndigheter för att finna de bästa lösningarna. Detta bör ges regeringen till känna. Ålfiske, punkt 7 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 27 i denna del och 2013/14:MJ253 av (C), 2013/14:MJ261 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:MJ285 av m.fl. (S), 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:MJ436 av (M). Ålen är en art som är starkt hotad. har vidtagit åtgärder för att halvera fisket. Vi anser att ytterligare åtgärder behöver göras inom EU för att minska ålfisket och att regeringen måste vara aktiv i dessa frågor om vi över huvud taget ska ha kvar ett ålbestånd i . Regeringen bör arbeta för att ålfisket i hela EU stoppas tills beståndet är livskraftigt igen. Detta bör ges regeringen till känna. Ålfiske, punkt 7 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ261 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:MJ253 av (C), 2013/14:MJ285 av m.fl. (S), 2013/14:MJ436 av (M) och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 27 i denna del. Det är av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. Med tanke på den ytterst begränsade kunskap vi har om ålens livscykel är det mycket riskabelt att fortsätta utfiskningen av ålen. Den europeiska ålens lekbiomassa och rekrytering befinner sig nu på den historiskt sett lägsta nivån . har antalet ålyngel som kommer till Europas kuster minskat . Trots att en europeisk förvaltningsplan sjösattes har beståndet minskat med sedan planen infördes. Ålen är nu rödlistad som akut hotad, dvs. det finns en hög risk att ålen dör ut . Den europeiska ålen utgörs av ett enda bestånd som finns i nästan alla kust- och inlandsvatten i samt vid och . Ålen hotas av fiske, förändringar av dess livsmiljö och miljögifter. Den största inverkan har fisket. Vattenkraftsturbiner inverkar också negativt, men dödar färre ålar än fisket. Det är dags att följa och exempel, dvs. att helt stänga fisket på denna akut utrotningshotade art. Eftersom ålar från ofta migrerar längs den svenska kusten på väg till kan ålar som fångas av svenska fiskare vara ålar som har överlevt som ett resultat av räddningsåtgärder i andra länder runt . Om skulle tillåta fortsatt ålfiske riskerar inte bara att ålen utrotas, utan även att spoliera andra länders, t.ex. , åtgärder enligt förvaltningsplanerna. Ett totalstopp är den enda möjliga lösningen för att försöka rädda bestånden. har även (Ices) varnat för att ålen håller på att utrotas och att dödligheten måste sänkas till noll. bör införa ett totalförbud för ålfiske. Detta bör ges regeringen till känna. Utsättning av ålyngel m.m., punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ261 av m.fl. (MP) yrkandena 2–4 och 2013/14:MJ434 av och (båda S) yrkandena 1–3. Mycket allvarliga invändningar om effekterna av ålutsättningar har kommit fram genom forskningen . Ingenting tyder på att flyttad och utsatt ål kan hitta tillbaka till lekområdena i . Navigeringsförmågan hos utsatt eller flyttad ål försämras. Utsättningar måste därför betraktas endast som ett stöd för ålfiskare som annars skulle tvingas sluta fiska därför att ålen försvinner. Utsättningar upprätthåller antalet ålfiskare på konstgjord väg. Därmed får dessa fiskare möjlighet att också fånga ålar som annars skulle simmat till Sargasso för att leka. visar det sig också att det inte längre finns ett överskott av glasålar någonstans i . Dessutom dör många glasålar under själva glasålsfisket; sammantaget finns det inga bevis för att utsättningar bidrar på ett positivt sätt till ålens återhämtning. Den svenska delen av förvaltningsplanen har inte visat önskad effekt och beräknas heller inte att göra det . Ett problem är de överdrivna förväntningar som finns på frivilliga åtgärder från kraftbolagen. Ett allvarligare problem är att planen i mycket hög grad förlitar sig på utsättningar (dvs. flytt av ålyngel från till ) och inte i tillräckligt hög grad på att minska fisket. Utsättningar av ål måste därför stoppas och den svenska ålförvaltningsplanen måste revideras. För att lättare kunna reglera handeln med ål inom och utanför EU bör föreslå en förstärkning av ålens position i konventionen för handel med hotade djur och växter (Cites). Ålen är nu upptagen i bilaga II till konventionen, men för att kunna reglera handeln bättre krävs en flytt till bilaga I. Detta kan EU föreslå inom ramen för Cites under förutsättning att medlemsstater som aktivt stöder detta. bör aktivt och kraftfullt verka inom EU för att EU ska föreslå att ålen ska flyttas från Citeskonventionens bilaga II till bilaga I. Detta bör ges regeringen till känna. Laxfisket i , punkt 10 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ495 av och (båda S) och 2013/14:MJ289 av och (båda S) och 2013/14:MJ390 av m.fl. (S). Internationella havsforskningsrådets (Ices) analyser visar att en majoritet av våra svenska vildlaxförande vattendrag inte uppnår MSY-målet (biologiskt hållbart antal individer) och att många vattendrag, framför allt de mindre, ligger långt under detta mål. Ices analyser visar också att den positiva utveckling som många vattendrag uppvisade har planat ut. En långsam försämring för vissa laxbestånd förväntas ske om exploateringen och den låga naturliga överlevnaden i havet ligger kvar på de nuvarande nivåerna. Fritidsfiske av lax med fasta redskap är omfattande. I såväl som , där många svaga bestånd av lax finns, står detta fritidsfiske för av andelen redskap. Dessa fiskares fångst avräknas inte på den svenska kvoten för lax. Fritidsfiskarna får inte sälja sin fångst. Det är i det närmaste omöjligt att utföra en effektiv kontroll av saluförbudet. Detta fiske står dessutom för ett betydande uttag utöver den tilldelade kvoten och sker i direkt konkurrens med yrkesfisket. Fritidsfiske av lax bidrar på detta sätt till att motverka ett långsiktigt hållbart laxfiskebestånd. Fritidsfiske av lax med kommersiella redskap bör därför skyndsamt förbjudas. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s fiskepartnerskapsavtal, punkt 11 (S) av (S), i (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 24 och 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 10. EU:s gemensamma fiskeripolitik möjliggör ett utnyttjande av fattiga länders fiskebestånd genom avtal, s.k. partnerskapsavtal om fiske. Det fiske som EU bedriver med dessa avtal som grund förstör inte sällan havsmiljön och livsvillkoren för lokalbefolkningen som blir bestulna på såväl livsmedel som arbetstillfällen. Vi anser att regeringens ståndpunkt ska vara att EU ska stödja dessa länders utveckling inom fiskesektorn så att de slipper utnyttjas. EU måste avstå från att nyttja fiskerätter fram till den dag då dessa länder har en fiskekontroll och en förvaltning som motsvarar de krav vi ställer på oss själva. Avtalen måste baseras på folkrättsliga principer och respekt för invånarna i avtalsländerna. EU:s framtida fiskeriavtal ska garantera att fisket i tredjeländers vatten sker på verkliga överskottsresurser. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s fiskepartnerskapsavtal, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 24. Den största delen av EU:s fiskepartnerskapsavtal har slutits med utvecklingsländer. Dessvärre har många av avtalsländerna fiskbestånd som redan är överfiskade och utrymmet för utländska fartyg är således minimalt. Avtalsländerna är beroende av det småskaliga kustfisket som skapar sysselsättning och livsuppehälle för många av världens fattiga. Denna försörjningsmöjlighet riskerar att slås ut när EU:s fiskeflotta fiskar på redan hårt ansatta bestånd. I t.ex. har mycket av det kustnära fisket helt slagits ut, till stor del som följd av EU:s fiske. Vi anser därför att EU:s fiskeavtal med tredjeländer bör omvandlas till utvecklingsprojekt för hållbart fiske. EU bör hjälpa de länder där det finns avtal och stärka deras fiskeförvaltning i stället för att stjälpa den. Detta ska ske genom ekonomiskt stöd, ny teknik och kunskapsöverföring. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s fiskeriavtal med , punkt 12 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U221 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2013/14:U203 av m.fl. (V) yrkande 9. Det pågår en utarmning och plundring av naturresurser som skadar ekonomiskt. Det nu omförhandlade fiskeriavtalet mellan och , som omfattar vatten, är ett aktuellt exempel på detta. har förtjänstfullt hävdat att fiske på vatten strider mot folkrätten, men är tämligen ensam om det. EU:s avtal sänder signaler till resten av världen att är en del av , i synnerhet som de medel som avtalet ger till kan användas för att ytterligare kränka de mänskliga rättigheterna i . bör vidhålla sin uppfattning att fiskeriavtal med som omfattar vatten strider mot folkrätten. Detta bör ges regeringen till känna. Bottentrålning, punkt 13 (MP, V) av (V) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ424 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6. Bottentrålningen är ett stort hot mot känsliga och ofta relativt okända havsmiljöer och ekosystem. De flesta arter som lever i djuphaven har en långsam tillväxt- och reproduktionstakt, vilket gör att det tar mycket innan den mängd fisk som tas upp kan ersättas. Man använder extremt tunga redskap som river upp skadliga stoftmoln och ödelägger livet på bottnarna. På bottnar finns dumpade stridsmedel och i många områden finns gifter och kemikalier lagrade i bottensedimenten som kan frigöras vid bottentrålning. Bottentrålning medverkar även till att fosfor frigörs ur sedimenten och bidrar till övergödning. Bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden. bör även inom EU och globalt verka för ett förbud mot bottentrålning. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder mot illegalt fiske, punkt 14 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 39. bör verka både genom EU och internationellt för att stoppa oreglerat eller illegalt fiske och förhindra de s.k. rovfiskeparadisen. Uppbyggnaden av fiskekontroll och beståndsuppskattningar i syd bör stödjas. Detta bör ges regeringen till känna. Förutsättningar för vattenbruk, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ369 av m.fl. (SD) och 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 28. befinner sig i en unik position när det gäller att utvidga sitt vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i våra hav, sjöar och andra vattendrag. Vi har kapitalstarka investerare i landet som nog gärna hade gett sig in i branschen om det bara fanns en reell möjlighet att bedriva näringsverksamhet utan alla de snåriga byråkratiska hinder som finns . Vi har dessutom bra förutsättningar att inte bara dra lärdom av, utan också bedriva samarbete med, våra framgångsrika nordiska grannländer på området. Men framför allt har vi stora ekonomiska och miljömässiga fördelar att dra av en utvidgad satsning på ett svenskt vattenbruk. Vattenbruket i bör stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. Tillståndsprövning av fiskodling m.m., punkt 16 (S, MP, V) av (S), i (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:MJ342 av och (båda S) och 2013/14:MJ378 av (FP) och 2013/14:MJ429 av och (båda C). Fiskodlingar i öppna kassar ger stora utsläpp av kväve och fosfor som slaggprodukter och bidrar därmed till övergödningen av vattnet. Det finns fyra stora fiskodlingar längs och där har man kunnat konstatera att havsbottnen under kassarna är syrefria. Övergödningen av är ett allvarligt problem som orsakar döda bottnar och kraftig algblomning. Trots att 2007 kom överens om att minska utsläppen av kväve och fosfor är det inget av länderna som har nått sin del av målet. Det är viktigt att aktivt arbetar för att minska belastningen i och inte minst i det känsliga området vid . Det är angeläget att se över det gällande regelverket för tillståndsgivning och att begränsa verksamheter som leder till ökade utsläpp av kväve och fosfor. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som bereds förenklat, punkt 18 (S) (S), i (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller våra förslag hänvisar vi till våra aktuella motioner. Vi vidhåller de synpunkter vi har framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:U203 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör rösta mot fiskeriavtal med så länge detta avtal inte uttryckligen exkluderar västsahariska vatten. 2013/14:U221 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att även fortsättningsvis i EU driva och rösta nej till fiskeriavtal med som inkluderar . 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att EU:s fiskeflotta anpassas till vad bestånden tål. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka både genom EU och internationellt för att stoppa oreglerat eller illegalt fiske och förhindra rovfiskeparadisen. 2013/14:MJ230 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fiskekvotsystem med havdagar som komplement. 2013/14:MJ253 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer. 2013/14:MJ261 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska stoppa det återstående ålfisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utsättningar av ålyngel ska upphöra. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den svenska ålförvaltningsplanen ska revideras med hänsyn till nya vetenskapliga slutsatser om effekter av utsättningar av ålyngel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU bör verka för att ålen ska föreslås till Cites bilaga 1. 2013/14:MJ262 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att överväga att inte införa kameraövervakning på fiskets område. 2013/14:MJ263 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om olika nationers fiskare inom samma zon. 2013/14:MJ264 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om sanktionsavgifter inom yrkesfisket. 2013/14:MJ271 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över de sanktioner som kan drabba yrkesfiskare vid regelbrott orsakade av faktorer utom yrkesfiskarens kontroll. 2013/14:MJ285 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett fortsatt svenskt ålfiske i . 2013/14:MJ287 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att redovisa bifångster. 2013/14:MJ288 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utvärdera effekterna av det beslut som Havs- och vattenmyndigheten har fattat. 2013/14:MJ289 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reglering av husbehovsfisket av lax. 2013/14:MJ290 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om selekterande fiskeredskap. 2013/14:MJ294 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det nationella regelverket för yrkesfisket bör ses över. 2013/14:MJ342 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regelverk för tillståndsgivning för fiskodlingar. 2013/14:MJ369 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att stärka vattenbruket i . 2013/14:MJ378 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fiskbeståndet i . 2013/14:MJ390 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om yrkesfiske efter lax i . 2013/14:MJ391 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fisket med passiva redskap återigen bör få tillbaka en procentuell tilldelning av den svenska torskkvoten. 2013/14:MJ398 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU avvecklar allt stöd till fiskeverksamhet som inte är miljömässigt hållbar. 2013/14:MJ404 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen måste säkerställa att regelverket är rättssäkert i alla led samt att en flexibilitet finns innan någon som helst sanktionsavgift döms ut från Havs- och vattenmyndighetens sida. 2013/14:MJ414 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om svensk fiskelagstiftning. 2013/14:MJ424 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen i samarbete med fiskerinäringen bör ta fram en handlingsplan för att utveckla det hållbara selektiva fisket. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inom EU och globalt bör verka för ett förbud mot bottentrålning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör införa totalförbud mot ålfiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s fiskeavtal med tredjeland omvandlas till utvecklingsprojekt inom hållbart fiske. 2013/14:MJ429 av och (båda C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att öka forskning och rådgivning kring insjöfiske och vattenbruk samt samordna detta vatten- och miljöarbete med de nordiska länderna. 2013/14:MJ434 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att staten bör prioritera satsning på utsättning av ålyngel.