bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — 2013/14:UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2013 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2013 Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2013/14:115 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2013 med tre följdmotioner och ett antal motioner från den allmänna motionstiden och 2013 som innehåller yrkanden som avser samarbetet inom EU. Regeringens skrivelse täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande. Utskottet har, med utgångspunkt i de motioner som väckts om samarbetet inom EU, i betänkandet valt att fästa särskild uppmärksamhet på nio teman. Dessa teman är utvidgningsprocessen, EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, ekonomiska och finansiella frågor, rättsliga och inrikes frågor, sysselsättning och socialpolitik, jordbruks- och fiskepolitik, miljö- och energifrågor, EU:s institutioner samt utbildning, kultur och idrott. har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna inom deras respektive beredningsområden. har beretts tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Yttranden har kommit in från finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet och . Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och föreslår att lägger skrivelse 2013/14:115 till handlingarna. I betänkandet finns 39 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2013/14:U12 yrkandena 6 och 7, 2013/14:U203 yrkande 15 och 2013/14:U303 yrkande 67. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) avslår motionerna 2013/14:U11 yrkandena 2 och 12, 2013/14:U12 yrkandena 8, 10 och 12–14, 2013/14:U203 yrkandena 6 och 10–12, 2013/14:U303 yrkandena 68, 69, 71 och 72, 2013/14:U316 yrkande 48 och 2013/14:Sf392 yrkandena 14 och 15. Reservation 3 (S) Reservation 4 (MP) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) avslår motion 2013/14:U221 yrkande 7. Reservation 7 (MP, SD, V) Nationell säkerhet och försvarsindustrifrågor avslår motionerna 2013/14:U11 yrkande 23 och 2013/14:U12 yrkande 11. Reservation 8 (S) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) – motiveringen avslår motionerna 2013/14:U12 yrkandena 3–5, 16–19 och 28 samt 2013/14:U13 yrkandena 1 och 3. Reservation 11 (MP) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (V) – motiveringen Skatt på finansiella transaktioner avslår motionerna 2013/14:U11 yrkande 4, 2013/14:U12 yrkande 20 i denna del och 2013/14:U13 yrkandena 2 och 9. Reservation 14 (S) Reservation 15 (MP) Reservation 16 (SD) Reservation 17 (V) – motiveringen avslår motionerna 2013/14:U11 yrkandena 5 och 6 samt 2013/14:U12 yrkande 20 i denna del. Reservation 18 (S, MP, V) Reservation 19 (SD) avslår motion 2013/14:U11 yrkandena 7–11. Reservation 20 (S, MP, V) Asyl, migration och visering avslår motionerna 2013/14:U12 yrkandena 23 och 24 samt 2013/14:U13 yrkandena 10–12 och 14. Reservation 21 (MP, V) Reservation 22 (SD) avslår motion 2013/14:U11 yrkandena 3 och 17. Reservation 23 (S, MP, V) avslår motionerna 2013/14:U11 yrkande 13, 2013/14:U12 yrkandena 21 och 22 samt 2013/14:U13 yrkande 15. Reservation 24 (S, MP, V) Reservation 25 (SD) avslår motion 2013/14:U11 yrkandena 16 och 18–20. Reservation 26 (S) Reservation 27 (V) – motiveringen avslår motion 2013/14:U11 yrkande 21. Reservation 28 (S, SD, V) avslår motionerna 2013/14:U11 yrkande 14, 2013/14:U12 yrkandena 15, 33 och 34 samt 2013/14:U13 yrkandena 4 och 5. Reservation 29 (S) Reservation 30 (MP) Reservation 31 (SD) Reservation 32 (V) – motiveringen avslår motion 2013/14:U11 yrkande 22. Miljö-, energi- och klimatpolitik avslår motionerna 2013/14:U11 yrkande 15, 2013/14:U12 yrkandena 35–39 och 2013/14:U13 yrkandena 6–8. Reservation 33 (S) Reservation 34 (MP) Reservation 35 (SD) Reservation 36 (V) – motiveringen avslår motion 2013/14:U12 yrkandena 29–32. Reservation 37 (SD) avslår motionerna 2012/13:U306 yrkande 58, 2013/14:U11 yrkande 1, 2013/14:U12 yrkandena 1, 2 och 9, 2013/14:U13 yrkandena 13 och 16–18 samt 2013/14:U303 yrkandena 66 och 70. Reservation 38 (SD) avslår motion 2013/14:U12 yrkandena 25–27, 40 och 41. Reservation 39 (SD) avslår motionerna 2013/14:U231, 2013/14:U243 yrkande 1 och 2013/14:U297 yrkande 5. lägger skrivelse 2013/14:115 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (C), (S), (MP), (KD), (SD), (V), (S), (FP) och (M). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade om skrivelse 2013/14:115 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen , som sedan bordlades av kammaren . I detta betänkande behandlar utskottet skrivelsen och tre följdmotioner som väckts med anledning av denna. Utskottet behandlar även ett antal motioner från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013 som berör samarbetet inom Europeiska unionen. Regeringens skrivelse täcker hela EU:s verksamhet och är tillbakablickande. Utskottet har, med utgångspunkt i de motioner som väckts, i betänkandet valt att fästa särskild uppmärksamhet på nio teman. Dessa är, utvidgningsprocessen, EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, ekonomiska och finansiella frågor, rättsliga och inrikes frågor, sysselsättning och socialpolitik, jordbruks- och fiskeripolitik, miljö- och energifrågor, EU:s institutioner samt utbildning, kultur och idrott. har berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna inom deras respektive beredningsområden. har beretts tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Följande utskott har yttrat sig över skrivelsen: finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialförsäkringsutskottet, kulturutskottet (protokollsutdrag), utbildningsutskottet, trafikutskottet (protokollsutdrag), miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet (protokollsutdrag), arbetsmarknadsutskottet. Dessutom har yttrat sig. Yttrandena refereras i de delar dessa har bäring på utrikesutskottets överväganden, men återges också i sin helhet i bilagorna 2–14 i betänkandet. Enligt 10 kap. 2 § riksdagsordningen ska regeringen fortlöpande informera om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU och lämna en skrivelse till med en berättelse om verksamheten i EU. Med skrivelse 2013/14:115 har regeringen lämnat den avsedda redogörelsen till . Utskottet genomförde en öppen utfrågning om den humanitära situationen i med representanter för FN och Internationella Röda Korset. har utskottet kontinuerligt hämtat in information om händelseutvecklingen i , bl.a. i form av föredragningar av UD och Försvarsmakten. Regeringen har också fortlöpande informerat utskottet inför utrikes- och biståndsrådsmöten i . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § riksdagsordningen. Skrivelsen är en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Utvidgningsprocessen har fortsatt . välkomnades som den 28:e medlemsstaten. enades EU om att inleda medlemskapsförhandlingar med . En viktig faktor bakom detta beslut var de framsteg som gjorts i normaliseringen av förbindelserna mellan och Kosovo. Medlemskapsförhandlingarna med återupptogs och öppnades ett nytt kapitel för förhandling. Medlemskapsförhandlingarna med har lagts på is på den isländska regeringens begäran. Socialdemokraterna understryker i kommittémotion 2013/14:U303 av m.fl. yrkande 67 att utvidgningen av EU måste fortsätta. Alla europeiska länder som lever upp till kraven på medlemskap ska kunna bli medlemmar i . Socialdemokraterna ser ett framtida turkiskt medlemskap som viktigt, inte minst med tanke på hur det främjar rättigheterna för kurder och andra folkgrupper. EU:s grannskapspolitik och det östliga partnerskapet måste användas för att underlätta framtida medlemskap, snarare än att bli ett alternativ till medlemskap. föreslår i partimotion 2013/14:U203 av m.fl. yrkande 15 att , såväl bilateralt som inom EU, bör verka för att ska genomföra nödvändiga demokratiska reformer av sin konstitution. anför i kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. yrkande 6 att inget land ska godkännas för kandidatstatus innan samtliga dess konflikter med andra stater vad gäller t.ex. namnfrågor, gränser eller handelskonflikter är lösta. anser också i yrkande 7 att instrumentet för föranslutningsstöd ska avvecklas . Utskottet vill betona att EU:s engagemang för utvidgningsprocessen gagnar såväl unionen som de länder som eftersträvar medlemskap. EU:s utvidgningsprocess bidrar till stabilitet i och till säkerhet och välstånd för befolkningen i . Utskottet vill i detta sammanhang också betona vikten av att motverka krafter som vänder sig bort från öppenhet och samarbete. måste fortsätta att vara en stark kraft för öppna samhällen, för ett öppet och för en öppen värld. Utskottet understryker att unionens åtgärder i internationella sammanhang, inklusive utvidgningsprocessen, ska utgå från de principer som legat till grund för dess egen tillblivelse, utveckling och utvidgning och som den strävar efter att föra fram i resten av världen: demokrati, rättsstatens principer, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i stadga samt folkrätten. Utskottet välkomnar att kommissionen i sitt årliga utvidgningspaket sätter utvecklingen av rättsstaten i centrum, bl.a. med förslag om förstärkta reformkrav avseende ekonomisk styrning, grundläggande rättigheter och demokratiska institutioner. Även behandlingen av utsatta grupper i ansökarländerna, som hbtq-personer och romer, behandlas särskilt i utvidgningsstrategin. Utskottet välkomnar att blev EU:s 28:e medlemsstat. Utskottet välkomnar också uppgörelsen mellan och Kosovo som banade väg för ett beslut av om att inleda EU-förhandlingar med . Kommissionen upprepar i sin översynsrapport rekommendationen om att inleda förhandlingar med . fortsätter att uppfylla de politiska kriterierna även om förbättringar krävs på flera områden, bl.a. när det gäller mediefrihet. När det gäller den olösta namnfrågan mellan och pågår fortfarande förhandlingar som understöds av FN. Utskottet anser att förhandlingar om medlemskap bör påbörjas och uppmanar parterna att ta sitt ansvar för att finna en ömsesidigt acceptabel lösning i namnfrågan. Särskilt fokus ligger på granskningen av rättsstatsfrågorna, vilket innebär att de kapitel som behandlar dessa frågor ska öppnas tidigt och hållas öppna under hela förhandlingsprocessen. Utskottet välkomnar detta och understryker vikten av att EU noggrant analyserar reformarbete inom rättsområdet med fokus på organiserad brottslighet och korruption. EU:s instrument för föranslutningsstöd (instrument for pre-accession assistance, IPA) inrättades 2007 och har haft till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmandeprocesser på västra och i genom riktade insatser inom bl.a. kapacitetsbyggande och offentlig förvaltning. 2013 var sista genomförandeåret för IPA I. Den nya förordningen om föranslutningsstöd som avser perioden –2020 antogs och omfattar totalt ca . Enligt utskottets uppfattning är IPA ett viktigt instrument för att stödja utvidgningsländernas närmande till EU och därmed en investering i fortsatta säkerhet och välstånd. Utskottet välkomnar att IPA II har utvecklats när det gäller flexibilitet och att sambandet har stärkts mellan finansiellt stöd och uppsatta prioriteringar i utvecklingsstrategin. Utskottet konstaterar att reformtakten i har avtagit och att har en lång väg kvar till EU-medlemskap. öppnades kapitel 22 Regionalpolitik, den första kapitelöppningen . Därmed har 14 av de 35 förhandlingskapitlen öppnats. Kommissionen konstaterar i den senaste översynsrapporten att trots att vissa framsteg gjorts, bl.a. vad gäller den kurdiska fredsprocessen, kvarstår fortfarande allvarliga brister, bl.a. när det gäller minoritetsrättigheter, yttrandefrihet, jämställdhet och rättsväsen. Utskottet noterar att grundlagsdomstol slog fast att den turkiska regeringens beslut att förbjuda Twitter strider mot yttrandefriheten. Enligt utskottets uppfattning blir EU en starkare union såväl politiskt som ekonomiskt med ett demokratiskt som medlem . vill utskottet understryka vikten av att EU tar frågan om den turkiska yttrandefriheten på allvar. måste som kandidatland genomföra reformer för att bl.a. förbättra yttrandefriheten, friheten på nätet och pressfriheten. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att och EU bör inleda förhandlingar om kapitel 23 (rättsväsen och grundläggande rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) för att sätta mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i centrum för anslutningsprocessen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:U303 yrkande 67, 2013/4:U203 yrkande 15 och 2013/14:U12 yrkandena 6 och 7. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt bilaterala och regionala förbindelser Vikten av EU som en säkerhetspolitisk och global aktör bekräftades när stats- och regeringscheferna diskuterade den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken vid toppmötet . Det fanns bred enighet om behoven av en samlad ansats i EU:s externa relationer mellan t.ex. den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, bistånd och handel. genomfördes ett toppmöte i inom ramen för det östliga partnerskapet. Under mötet signerades associeringsavtal imed och . In i det sista var det oklart om motsvarande avtal med skulle kunna undertecknas, något som i slutändan inte blev fallet. Den ukrainske presidentens beslut att inte underteckna avtalet har lett till starka protester i . Utvecklingen i det södra grannskapet var fortfarande omvälvande. EU har fortsatt att verka för främjande av tillväxt, fler jobb och andra åtgärder mot fattigdomen som i sig utgör förutsättningar för att revolutionerna och reformprocesserna i regionen ska leda till ökad demokrati. Särskilt inbördeskriget i stod högt på den utrikespolitiska dagordningen i EU. Det var ett stort framsteg att EU kunde enas om ett mandat för förhandling med om ett handels- och investeringsavtal och att en principöverenskommelse om frihandelsavtalet med kunde fattas . Dessa handelsavtal väntas bli viktiga bidrag till ökad tillväxt i . Kommissionen uppskattar att ett ambitiöst och omfattande transatlantiskt handels- och investeringsavtal skulle kunna generera vinster för EU respektive motsvarande ca . I kommittémotion 2013/4:U303 av m.fl. yrkande 71 menar att EU står modell när andra delar av världen bygger upp regionala samarbeten. Områdena och metoderna för EU:s samarbete inspirerar andra. EU har därför ett stort ansvar för att internationellt vara en lyhörd, demokratisk, progressiv och solidarisk organisation som tar ansvar, bidrar och inte enbart agerar utifrån egen . I yrkande 72 understryker Socialdemokraterna EU:s viktiga roll i världen och att EU:s gemensamma utrikespolitik är en mycket viktig del av EU-samarbetet. Vetorätten på utrikespolitikens område måste gälla även i fortsättningen. ska i största möjliga mån eftersträva enighet inom EU, men går det inte att uppnå enighet måste alltid vara berett att hävda sin uppfattning. har historiskt varit ett land som trots sin mindre storlek har spelat en stor roll i den internationella debatten. Genom att agerar tillsammans med övriga EU-länder kan vår utrikespolitik få den tyngd som ett gemensamt EU-agerande ger. EU:s förmåga att vara en progressiv och säkerhetsskapande kraft i det globala samarbetet, inte minst i , måste stärkas. EU bör också rikta starkare krav på medlemsländerna att leva upp till sina åtaganden om bistånd. I motionens yrkande 68 understryker Socialdemokraterna att EU måste skaffa sig en tydligare politik och skarpare instrument för att kunna påverka det gemensamma grannskapet med . Utvecklingen i har gått i en auktoritär och repressiv riktning och det finns en oroande negativ utveckling rörande pressfrihet, demokrati och respekten för mänskliga rättigheter. Det är också oroande att lägger press på länderna inom det östliga partnerskapet för att motverka deras närmande till EU. EU måste finna en mer samordnad politik gentemot , inte minst energipolitiskt. I yrkande 69 menar att det finns anledning att vara självkritisk mot den roll som EU har spelat i det södra grannskapet. Kortsiktiga politiska och ekonomiska intressen har fått styra EU:s agerande gentemot de länder som har störtat en diktatorisk regim i stället för ett långsiktigt arbete för de värderingar som EU grundas på och har till uppgift att sprida. Om EU och i stället hade främjat demokrati och mänskliga rättigheter hade man stöttat verklig och hållbar stabilitet och utveckling. EU måste dra lärdom av detta och självkritiskt ompröva sitt sätt att agera gentemot de diktaturer som fortfarande finns kvar. EU måste nu visa i handling att man står upp för de värderingar som utgör unionens fundament. I kommittémotion 2013/14:U11 yrkande 2 av m.fl. behandlas förutom de frågor som tas upp i motionen ovan, även den oroande och allvarliga utvecklingen i . Socialdemokraterna understryker att EU måste vara tydligt och att unionens agerande måste utgöra en positiv kraft för att länderna i vårt östra grannskap ska utvecklas i demokratisk riktning. EU:s uppgift är att hålla dörren öppen för det ukrainska folkets vägval och att kraftfullt ta avstånd från dem som vägrar att ge det ukrainska folket rätten att självt göra detta val. Partiet tar även upp konflikten mellan israeler och palestinier och understryker att produkter från bosättningarna på ockuperad mark inte ska omfattas av handelsavtalet mellan och . Ursprungsmärkning av produkter från bosättningarna bör införas och finansiella transaktioner till bosättarna bör stoppas. Vidare påtalar partiet att konceptet med EU:s stridsgrupper behöver ses över då de ännu aldrig kommit till användning. Socialdemokraterna understryker också i yrkande 12 vikten av att ett kommande frihandelsavtal mellan och också inbegriper sociala rättvisefrågor och miljöfrågor. I yrkande 23 framhålls att ska ta aktiv del i arbetet med att stärka försvarsindustri genom att stödja ett industriellt samarbete som också gynnar svenskt försvar och svensk säkerhet. Motionärerna anser också att ska delta i genomförandet av direktiven om bl.a. offentlig upphandling inom EU. föreslår i partimotion 2013/14:U316 av m.fl. yrkande 48 att bör verka för att EU inrättar en civil fredskår, en beredskapsstyrka av diplomater, freds- och utvecklingsarbetare som skickas till områden där en konflikt kan komma att övergå i väpnad strid. I kommittémotion 2013/14:Sf392 av m.fl. yrkandena 14 och 15 påtalas att det finns ett behov av stöd och hjälp inom många länder i unionens omedelbara närhet. Ofta krävs vidarebosättning för att inte konflikten ska trappas upp ytterligare eller för att situationen är fullständigt ohållbar i överfulla flyktingläger. Men det krävs också mer hjälp på plats. som lagliga vägar till EU för att söka asyl måste skapas, krävs också att ökade resurser riktas till flyktingläger i närliggande länder. anser också att EU behöver ett ökat fokus på att utveckla frihandel och samarbete med länder i närområdet och på hur resurser kan användas för att stödja demokratiutveckling. I kommittémotion 2013/14:U221 (MP) av m.fl. yrkande 7 anförs att EU måste driva på för att FN ska genomföra den utlovade folkomröstningen i . anför i partimotion 2013/14:U203 av m.fl. yrkande 6 att EU:s grannskapspolitik gentemot länder i och måste reformeras för att få ett ökat fokus på folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter. Reformarbetet bör även omfatta Medelhavsunionen. Vidare anser partiet att , inom ramen för bl.a. EU, bör understödja arbetet med en ny tunisisk konstitution, bidra till demokratisering och stabilitet i och verka för en återgång till civilt styre och demokratiska val i (yrkandena 10–12). föreslår i kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. yrkande 8 att den europeiska utrikestjänsten avvecklas. Partiet anser också att bör verka för en linje där säkerhets- och försvarspolitik i huvudsak ska ligga på respektive medlemsland. Samarbete ska bedrivas på mellanstatlig basis (yrkande 10). Vidare bör verka för att EU:s förstärkta ställning i FN upphävs, alternativt begränsas, för att inte inskränka på medlemsstaternas rätt att framföra sina åsikter i FN (yrkande 12). Medlemsstaternas nationella kompetens för konsulära frågor bör också värnas enligt yrkande 13. I yrkande 14 anförs att även andra intressen än de rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken. I yrkande 11 framhåller motionärerna att det för det svenska försvarets framtida utveckling är nödvändigt att ha tillgång till en tekniskt väl utvecklad försvarsindustri med bred kompetens. Den svenska myndighet som upphandlar försvarsmateriel bör därför använda undantagsregeln i 346 § i EUF-fördraget på liknande sätt som andra medlemsländer med egen försvarsindustri. Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken stod på Europeiska rådets dagordning . Vid mötet betonades bl.a. att en konkurrenskraftig och innovativ europeisk försvarsindustri behövs för att behålla och utveckla försvarsförmåga. Betoning lades vid öppenhet, transparens och likabehandling för samtliga europeiska leverantörer, och vikten av små och medelstora företag framhölls. anser att den europeiska försvarsindustriella basen främjas på bästa sätt genom allmänna förutsättningar som bygger på marknadsmässiga principer och på att ha så enkla och likartade förslag som möjligt för berörd industri. är därför positivt till regeringens aktiva näringspolitik som bidrar till att skapa förutsättningar för en öppnare och effektivare försvarsmaterielmarknad i och en kostnadseffektiv materielförsörjning, vilket i förlängningen bidrar till nödvändig förmågeuppbyggnad. Här bör även framhållas att det är Försvarsmaktens operativa behov som ska vara styrande för materielförsörjningen. I samband med behandlingen av regeringens skrivelse (bet. 2011/12:FöU3) och motioner om försvarsindustristrategier nådde försvarsutskottet en bred samsyn. förutsatte att regeringen definierar de nationella säkerhetsintressen som enligt kan motivera avsteg från konkurrensupphandling och inleder ett långsiktigt utvecklingsarbete. välkomnar regeringens överväganden om väsentliga säkerhetsintressen och konstaterar att dessa har utmynnat i att stridsflygsförmågan och ubåtsförmågan har förklarats utgöra väsentliga säkerhetsintressen för . I likhet med regeringen anser försvarsutskottet att denna förmåga är av avgörande betydelse för försvar och för att Försvarsmakten ska kunna upprätthålla den operativa förmåga som och regeringen har beslutat om. I motionerna 2013/14:11 yrkande 23 och 2013/14:12 yrkande 11 föreslås tillkännagivanden till regeringen i frågor som rör nationella säkerhetsintressen och försvarsindustrifrågor och försvarsmaterielmarknaden inom EU. delar inte motionärernas bedömningar. Regeringens vidtagna och aviserade åtgärder ligger enligt försvarsutskottet i linje med den överenskommelse som träffades i försvarsutskottet (bet. 2011/12:FöU3). konstaterar att de åtgärder som regeringen har vidtagit följer utskottets samsyn (bet. 2012/13:FöU3) och förutsätter att detta arbete fortsätter. Skrivelsen ger inte anledning till någon ytterligare kommentar från försvarsutskottets sida. Vad gäller EU:s förbindelser med omvärlden har nämnden ingående diskuterat den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inför behandlingen vid utrikesrådets möte och Europeiska rådets möte . Östliga partnerskapet och förberedelserna inför det toppmöte som hölls i stod vid återkommande tillfällen på utrikesrådets dagordning.