bet · H101SkU16 · 2014-03-12 00:00:00 — Också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1–3 IL har rätt till skattereduktion om deras överskott av förvärvsinkomster, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av förvärvsinkomster i . Dödsbon har endast rätt till skattereduktion för gåvor som lämnats före dödsfallet. Reformen är konstruerad som en skattereduktion och inte som ett skatteavdrag. Det innebär att lika stora gåvor har samma skattemässiga effekt räknat i kronor, oavsett marginalskattenivå hos givaren. En fysisk person som har högre marginalskatt får således en skattefavör av samma storlek som en annan fysisk person som ger en lika stor gåva men har lägre marginalskatt. Att ge skattelättnaden i form av en skattereduktion innebär också en markering att reglerna i princip ligger vid sidan av den vanliga beskattningen som den bara belastar den statliga budgeten. Skattereduktion ges endast för gåvor som lämnats till gåvomottagare som godkänts av utifrån på förhand fastställda kriterier. En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund som uppfyller kraven för beskattning enligt 7 kap. IL ska godkännas som gåvomottagare under den grundläggande förutsättningen att den har som ändamål att bedriva social hjälpverksamhet eller att främja vetenskaplig forskning eller helt eller delvis bedriver sådan verksamhet. Som gåvomottagare ska också godkännas utländska motsvarigheter till sådana svenska stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som kan bli godkända gåvomottagare. Detta förutsätter dock även att de hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i en stat med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. Den som ansöker om att bli godkänd gåvomottagare ska betala en ansökningsavgift. En godkänd gåvomottagare ska betala en årsavgift då ett godkännande meddelats. De två gåvoändamål som berättigar till skattereduktion är dels att främja vetenskaplig forskning, dels att bedriva social hjälpverksamhet. Denna avgränsning har inneburit att ett antal ändamål lämnats utanför, t.ex. ändamålen kultur, idrott och religiös verksamhet och andra allmännyttiga ändamål som hör till den ideella sektorn. Antalet tillgängliga ändamål för godkända gåvomottagare bestämdes av kostnads-, missbruks- respektive kontrollskäl till färre ändamål än de som kan leda till inskränkt skattskyldighet för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Detta gällde inte minst med hänsyn till att även utländska associationer var tvungna att inkluderas bland de godkända mottagarna. I propositionen (prop. 2011/12:1) angavs utförligt de svårigheter som föreligger med att utvidga områdena för gåvomottagare, varvid uttalades följande. Avgränsningen av gåvomottagarna har gjorts bl.a. med utgångspunkt i att dessa redan tidigare av lagstiftaren har ansetts ha en sådan allmännyttig och ideell inriktning att de har getts en privilegierad ställning i skattehänseende (enligt 7 kap. IL). Den inskränkta skattskyldigheten för de associationer som anges i 7 kap. IL grundar sig på att de har ett eller flera allmännyttiga ändamål. Möjligheten till fusk kan väntas öka om antalet ändamål är stort. En annan omständighet är att hantering av ansökningar och kontroll av de godkända gåvomottagarna blir mycket enklare om antalet tillåtna ändamål inte är så stort. Med hänsyn till ovanstående är det inte möjligt att ha en öppen exemplifierande uppräkning. Ett ytterligare argument som talar för restriktivitet när det gäller antalet ändamål är avdragsförbudet för personliga levnadskostnader. Detta är en grundläggande princip för det svenska skattesystemet som det är mycket angeläget att upprätthålla. Det innebär att en gåva som en fysisk person ger till en gåvomottagare inte i förlängningen får komma mottagaren till del. I motion 2013/14:Sk351 av de (M) yrkande 1 föreslås en översyn av regelverket för vilka organisationer som kan komma i fråga som mottagare av skattereducerade gåvor. Motionären anför att organisationer som arbetar med och bevakar frågor om djurskydd och djurens välbefinnande dessvärre faller utanför gällande lagstiftning. I motion 2013/14:Sk370 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 föreslås en översyn av förutsättningarna för att avskaffa ansökningsavgiften och den årliga registeravgiften till för organisationer relaterat gåvor som ger skattereduktion, samt för att höja nivån för skattereduktion när det gäller gåvor till ideella organisationer. I motion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 41 föreslås att skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer avskaffas. Utskottet har senast i betänkande 2012/13:SkU16 uttalat sig om förslag om avskaffandet av skatteavdrag för gåvor till ideella organisationer. Då som ansåg utskottet att en stark och livaktig ideell sektor är av stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Fler aktörer och bättre villkor för ideella organisationer att driva sin verksamhet innebär fler valmöjligheter för människor. Den ideella sektorn bedriver betydelsefull verksamhet inom t.ex. kulturlivet, idrotten, folkbildningen, det sociala området, utvecklingspolitiken och genom trossamfunden. Att den ideella sektorn anses som värdefull ur samhällelig synvinkel har kommit till uttryck bl.a. genom olika former av offentligt finansierade stöd och bidrag men även genom de särskilda skatteregler som finns för beskattning av vissa typer av ideell verksamhet. Den ideella sektorn har således bedömts ha ett egenvärde när det gäller demokrati och social välfärd. Den ideella sektorns beroende av finansiering från den offentliga sektorn kan i vissa fall minska dess självständighet i förhållande till det allmänna. Ett mål med de nya bestämmelserna har därför varit att underlätta för den ideella sektorn att samla in gåvor från andra aktörer. En stimulans för privatpersoner att lämna gåvor till denna sektor kommer att stärka den ideella sektorn och öka dess självständighet. Utskottet finner mot bakgrund av detta inte någon anledning att bifalla motion Kr339 om avskaffande av avdragsrätten för gåvor och bidrag till ideell verksamhet. Utskottet finner i likhet med sitt tidigare uttalande att det finns anledning att vara restriktiv med ändamål som berättigar till skattereduktion. Med hänvisning till att det är fråga om lagstiftning som infördes så sent som och att regeringen har uttalat att en utvärdering efter en tids tillämpning av de nya reglerna är naturlig (prop. 2011/12:1 s. 448) anser utskottet att man bör avvakta en sådan utvärdering innan reglerna eller administrationen förändras. Med detta avstyrker utskottet övriga motioner inom området. Bär, svamp och kottar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en höjning av det skattefria beloppet och förslag om skattelättnad för tillfällig arbetskraft. Jämför reservation 7 (SD). Intäkt av försäljning av vilt växande bär, svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockar är skattefri till den del intäkten under beskattningsåret inte överstiger . Detta gäller inte om plockningsverksamheten i sig utgör näringsverksamhet eller ersättningen utgör lön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst (8 kap. 28 § IL). höjdes gränsen för skattefri inkomst av icke yrkesmässig plockning av bär, svamp och kottar från till per beskattningsår. Skattefriheten gäller således inte för den som anlitats av någon annan för att plocka bär. Avdrag medges för den del av eventuella utgifter som överstiger det skattefria beloppet. I motion 2013/14:Sk296 av (KD) föreslås att skattereglerna om bärplockning ses över i syfte att höja fribeloppet. I motion 2013/14:Sk433 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 föreslås att skattelättnaderna för tillfällig arbetskraft som skördar manuellt inom växtodling eller som plockar bär till utreds, tillsammans med en höjning av grundavdraget för plockning av vilt växande bär och svamp. Utskottet har vid ett flertal tillfällen prövat frågan om utökade skattelättnader vid inkomster från bärplockning och för tillfällig arbetskraft inom växtodling och bärplockning, senast i betänkande 2012/13:SkU16. Skattefriheten är ett undantag från den allmänna principen om en likformig och neutral beskattning av arbetsinkomster, men motiveras av önskemålet att stimulera ett tillvaratagande av naturtillgångar. Utskottet anser att det finns anledning att vara restriktiv med undantag från beskattningen av arbetsinkomster och är därför inte berett att ställa sig bakom förslagen om en utvidgning av den nuvarande skattefriheten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar i systemet för HUS-avdrag. Jämför reservationerna 8 (S), 9 (SD) och 10 (V) samt särskilt yttrande 1 (S, MP). infördes skattereduktion för fysiska personer som har haft utgifter för hushållsarbete (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15). Det hushållsarbete som omfattas av skattereduktionen kan vara städarbete, vård av kläder, matlagning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning inklusive hämtning och lämning av barn på förskola m.m. Även snöskottning och skötsel av tomt eller trädgård i form av häck och gräsklippning, krattning och ogräsrensning kan omfattas. Skattereduktion ges av arbetskostnaden, dock högst för ett beskattningsår. kompletterades lagen med en möjlighet till skattereduktion även i de fall hushållsarbete erhållits som löneförmån (prop. 2007/08:13, bet. 2007/08:SkU7). utvidgades villkoren för skattereduktion till att gälla även tjänster utförda av personer med A-skattsedel (prop. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32). förtydligades i lagen att skattereduktion medgavs för hjälp med läxor och annat skolarbete till barn och unga som är elever i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SkU10). HUS-avdraget omfattar även reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder (s.k. ROT-arbeten). Skattereduktionen gäller för ROT-arbeten som har utförts och betalats fr.o.m. samt förmån av ROT-arbete som har tillhandahållits fr.o.m. detta datum (prop. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32). Det huvudsakliga syftet är att motverka svartarbete inom byggsektorn och öka arbetsutbudet. För att skattereduktion ska kunna medges ska ROT-arbetet avse ett småhus, en ägarlägenhet eller en bostadsrätt som ägs respektive innehas av den som ansöker om eller begär skattereduktion. Den totala skattereduktionen för HUS-avdrag är per beskattningsår och person och ges bara för högst halva arbetskostnaden. I motion 2013/14:Sk261 av (S) yrkandena 1–3 föreslås att reglerna för och tillämpningen av HUS-avdraget stramas upp. Reglerna bör enligt motionären ses över så att avdragsfusk genom att blanda bidragsberättigade och icke bidragsberättigade tjänster förhindras. Dessutom anför motionären att reglerna för och tillämpningen av HUS-avdraget bör ses över så att inget fusk sker genom en oriktig fördelning av timmar mellan bidragsberättigade och icke bidragsberättigade tjänster. I motion 2013/14:Sk349 av (S) yrkandena 1 och 2 föreslås att reglerna för HUS-avdrag ändras så att läxhjälp eller privatundervisning inte längre ger skattereduktion. Vidare föreslår motionären en uppföljning av vilka som använder möjligheten till skattereduktion för läxhjälp, fram till avskaffandet. I partimotion 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslås att den maximala skattereduktionen på ROT-avdraget sänks till 2015 och 2016 för att ge reglerna en bättre fördelningspolitisk profil. I motion 2013/14:Sk383 av m.fl. (S) anförs att skatteavdrag som undergräver den generella välfärdspolitiken bör undvikas. Mot bakgrund av att skattesubventioner enligt motionärerna missgynnar hushåll utan förvärvsinkomst och hushåll med lägre inkomst har skatteavdrag tidigare av princip inte använts inom svensk familjepolitik. I motion 2013/14:Sk405 av m.fl. (S) anförs att ROT-avdraget behöver ses över, förändras och begränsas. I motion 2013/14:Sk438 av (C) begärs en översyn av omfattningen av oseriöst RUT-företagande som riskerar att sänka trovärdigheten för en framgångsrik reform. I följande motioner föreslås olika former av utvidgningar av reglerna om skattereduktion för hushållstjänster och ROT-arbeten. I motion 2013/14:Sk331 av (FP) begärs en utredning av ROT-avdrag för hyresgäster. Även i motion 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 12 och motion 2013/14:Sk379 av och (båda S) föreslås att ROT-avdraget utvidgas så att det även gäller för hyresrätter. I motion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 1 föreslås att det befintliga ROT-avdraget utvidgas och energianpassas för hyresbostäder och skollokaler. I motion 2013/14:Sk305 av m.fl. (S) anförs att ROT-avdraget med hänsyn till arbetsmarknadssituationen bör utvidgas till att omfatta även kulturbyggnader och viss offentlig verksamhet, exempelvis skollokaler. I partimotion 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås ett särskilt riktat ROT-avdrag för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. I motionerna 2013/14:Sk209 av och (båda KD), 2013/14:Sk240 av (M), 2013/14:Sk289 av (M) och 2013/14:Sk292 av (M) föreslås att förutsättningarna för att införa skattereduktion för it-tjänster utreds. I motion 2013/14:Sk219 av (M) föreslås en översyn av möjligheterna till ett avdrag för körkortskostnader, ett RATT-avdrag. I motion 2013/14:Sk224 av (KD) föreslås att en skattereduktion för flyttkostnader utreds. I 2013/14:Sk236 av (M) föreslås att möjligheten att även låta fönsterrenovering omfattas av ROT-avdraget ses över. I motion 2013/14:Sk239 av (M) föreslås att förutsättningarna för en skattereducerad läxhjälp obunden av plats och som omfattar såväl studier på vuxenutbildning som studier på universitet och högskolor, utreds. I motion 2013/14:Sk357 av och (båda M) anförs att det vore angeläget att titta på möjligheten att införa ett avdrag som liknar RUT- och ROT-avdragen för att reparera privata bilar. Fler skulle på detta sätt ha råd att regelbundet vårda sin bil, jobben skulle växa till och även inom denna bransch skulle förmodligen förekomsten av svartarbete minska med denna typ av avdrag. I motion 2013/14:Sk241 av (KD) föreslås att möjligheten att utöka ROT-avdraget utreds. I motion 2013/14:Sk249 av och (båda M) föreslås en översyn av möjligheten att ROT-avdragets tjänster ska gälla hela tomten och utanför fasadens gränser, för att öka attraktiviteten bland alla hantverkaryrken och fortsätta öka andelen vitarbete. I motion 2013/14:Sk254 av (M) anförs att förutsättningarna för att införa ett natur-RUT, ett direktavdrag liknande det nuvarande RUT-avdraget bör övervägas. Avdraget kunde omfatta arbete med exempelvis skogsplantering, stamkvistning, naturvårdsåtgärder, röjning och städning längs vägar och stränder. I motion 2013/14:Sk272 av (M) föreslås en översyn av möjligheten att införa skatteavdrag för hushållsnära reparationstjänster. I motion 2013/14:Sk394 av (M) anförs att man bör se över möjligheterna att utvidga RUT-avdraget till att gälla fler tjänster för äldre. I motion 2013/14:C297 av (MP) yrkande 2 föreslås att man utreder införandet av avdrag för att underlätta lösningar för dem som drabbats av sjuka hus. Utformning och storlek bör synkroniseras med översynen av byggfelsförsäkringen så att ingen blir överkompenserad och så att samhället inte övertar de undermåliga byggföretagens ansvar i onödan. En utgångspunkt vid utformningen av skattereduktionen för hushållstjänster har varit att skattereduktionen ska ges för tjänster som hushållen annars utför själva eller köper svart i större omfattning. Den reducerade skatten på hushållsarbeten och ROT-arbeten har ökat arbetsutbudet och gjort det lättare för den vita marknaden att konkurrera med den svarta marknaden. Detta har medfört att grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden kan utföra arbeten vitt med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning etc. Utvidgningen av det permanenta HUS-avdraget till ROT-arbete och övergången till den s.k. fakturametoden har förstärkt effekten ytterligare. har emellertid remitterat förslag om ändringar av fakturamodellen för HUS-avdraget, där det bl.a. föreslås ett ökat uppgiftslämnande i samband med att utförare begär utbetalning från . Utförarens begäran om utbetalning föreslås innehålla uppgifter om antalet arbetade timmar, debiterad ersättning för material och debiterad ersättning för annat än hushållsarbete och material samt vilken typ av arbete som har utförts. Utskottet finner inte någon anledning att förekomma denna beredning. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkanden om att föreslå att riktar ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av reglerna och tillämpningen av HUS-avdraget för att förhindra fusk. Motioner om att skattereduktionen för hushållstjänster ska avskaffas har avstyrkts av utskottet vid upprepade tillfällen sedan reglerna infördes. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan utan anser att möjligheten till skattereduktion för utgifter för hushållstjänster – som visat sig ha stora fördelar för såväl samhället som hushållen och seriösa företagare – ska finnas kvar. Förslag om att ytterligare tjänster ska föras in i systemet med skattereduktion för RUT- och ROT-arbeten har avslagits av vid upprepade tillfällen sedan reglerna infördes. Utskottet anser att den nuvarande avgränsningen är väl avvägd och är därmed inte berett att ställa sig bakom en utvidgning så att ytterligare tjänster förs in i systemet med skattereduktion för HUS-arbete. Det ska i sammanhanget understrykas att skattereduktionen är riktad till hushållen, och vad vissa motionärer efterfrågar är närmast olika typer av företagsstöd. Det ska vidare tilläggas att ROT-avdraget omfattar arbete som avser reparation och underhåll samt om- och tillbyggnad av ett småhus, en ägarlägenhet eller en lägenhet som upplåtits med bostadsrätt. Gemensamt för dessa arbeten är att de avser själva bostaden. Utskottet anser att avgränsningen är tydlig och är inte berett att ställa sig bakom motionsförslag om att skattereduktion ska medges för alla tillbyggnader och reparationer som görs inom tomtgränsen. överlämnade betänkandet Vissa bostadsbeskattningsfrågor till regeringen. I betänkandet lämnar kommittén förslag om bl.a. beskattning av hyresrätter. Eftersom betänkandet bereds inom finner utskottet inte någon anledning att föregripa detta arbete. Som angetts ovan remitterade förslag om ändrade regler för fakturamodellen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att det nu finns skäl att utöka eller på något annat sätt ändra reglerna för HUS-avdrag, och motionsyrkandena under detta avsnitt avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att skattereduktionerna för avgift till fackförening och a-kassa ska återinföras. Jämför reservation 11 (S, MP, V). Skattereduktionen för fackföreningsavgift och skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa infördes . Skattereduktionen för fackföreningsavgift uppgick till av medlemsavgiften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till för att skattereduktion skulle ges. Skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda. Möjligheten till skattereduktion för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassan avskaffades . Slopandet var en del i finansieringen av jobbskatteavdraget. I motion 2013/14:Sk223 av och (båda S) anförs att det behövs en översyn av frågan om avdrag för medlemskap i en intresseförening. Det finns enligt motionärerna starka argument som talar för ett återinförande av skattereduktionen för fackföreningsavgift. Även i motion 2013/14:Sk413 av m.fl. (S) och partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 10 föreslås att avdraget för medlemsavgiften i facklig organisation återinförs. I motion 2013/14:Sk420 av (S) anförs att en skattereduktion eller ett skatteavdrag för medlemskap i a-kassa måste komma till stånd. Skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa slopades som en del av finansieringen av jobbskatteavdraget och har således finansierat en stor sänkning av inkomstskatten för framför allt låg- och medelinkomsttagare. I budgetpropositionen anförde regeringen att det fanns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen omfattas av en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med rätt till inkomstrelaterad ersättning i händelse av arbetslöshet. Formerna för hur detta ska kunna åstadkommas prövas inom ramen för en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som regeringen har tillsatt (dir. 2010:48). Kommitténs arbete ska slutredovisas . När utredningen har lämnat sitt förslag kommer regeringen att ta ställning till när och hur en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan införas. Reformer inom arbetslöshetsförsäkringen ska även fortsättningsvis syfta till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och motverka en varaktigt hög arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen behöver ett effektivare kontroll- och sanktionssystem för att stärka drivkrafterna för arbetslösa att söka arbete. Enligt utskottets mening finns det mot bakgrund av detta inte någon anledning att överväga att återinföra de tidigare skattereduktionerna för fackföreningsavgift och avgift till arbetslöshetskassa. Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utredning, utvidgning eller annan förändring av avdragsrätten för resor till arbetet. Jämför reservationerna 12 (MP) och 13 (V) samt särskilt yttrande 2 (SD). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel. För resor mellan bostaden och arbetsplatsen får avdrag göras endast med den del av kostnaden som överstiger (från ). Avdrag medges för kostnaden för det billigaste färdsättet och vanligtvis för en resa till och en resa från arbetsplatsen per arbetsdag. Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. I de fall en förmånsbil (egen eller lånad) används för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och andra biobaserade bränslen). Avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats inkluderar inte eventuell omväg eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas på vägen. En sådan kostnad anses utgöra en icke avdragsgill levnadskostnad. Inte heller medges avdrag för att det blir dyrare att resa till och från ett sommarställe. Har cykel använts för resor mellan bostaden och arbetsplatsen, eller del av sträckan, kan avdrag medges med . I likhet med vad som gäller för resor med andra färdmedel medges avdrag endast om den sammanlagda kostnaden för resor överstiger (allmänna råd och meddelanden, SKV A 2009:1, SKV M 2009:01). I motion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 10 föreslås att reseavdraget baseras på avstånd i stället för tidsvinst. Ett färdmedelsneutralt och avståndsbaserat avdragssystem skulle minska koldioxidutsläppen från transporterna. bör få ett särskilt uppdrag att granska användningen av reseavdraget för att minska fusket. Även i motionerna 2013/14:Sk341 av och (båda MP) och 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkande 14 föreslår motionärerna att ett nytt avståndsbaserat och färdmedelsneutralt reseavdragssystem utreds.