bet · H101MJU28 · 2014-06-11 00:00:00 — verkar inom EU och globalt för att undvika en massiv infasning av fluorkolväten (HFC) i samband med den pågående utfasningen av ozonnedbrytanden ämnen samt för att fasa ut konsumtionen och produktionen av fluorkolväten som har en kraftfull påverkan på klimatet. Insatser för Säker strålmiljö beslutades nya föreskrifter om solarier och artificiella solningsanläggningar. Krav ställs bl.a. på att obemannade solarier ska stängas av efter 15 minuters användning. Föreskrifterna trädde i kraft . beslutade regeringen att införa tillståndskrav för s.k. starka laserpekare. Starka laserpekare får inte längre föras in till eller tillverkas, förvärvas, innehas, användas, överlåtas eller upplåtas utan tillstånd. Insatser för Ingen övergödning Regeringen har aktivt arbetat med att reducera utsläppen av kväve och fosfor från jordbruket, främst kopplat till åtgärder med miljöersättningar inom det svenska landsbygdsprogrammet. Jordbruket, de kommunala reningsverken och de enskilda avloppen är de största källorna till den vattenburna belastningen. Viktiga insatser har varit rådgivning via Greppa Näringen, anläggande av våtmarker och skyddszoner samt odling av fånggrödor. genomförde på uppdrag av regeringen en riktad tillsynskampanj för minskade växtnäringsförluster . Anslaget för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) har förstärkts med . LOVA syftar till att få fram lokala åtgärder som förbättrar havsmiljön, i första hand genom att minska belastningen av fosfor och kväve på havsmiljön. LOVA-bidraget ger goda möjligheter till arbete med konkreta åtgärder på lokal och regional nivå. LOVA infördes och som exempel initierades 198 nya projekt , främst i fråga om vatten- och avloppsprojekt och fritidsbåtsrelaterade projekt. Regeringen gav i uppdrag att utreda och föreslå lämpliga styrmedel för hur reningen i kommunala avloppsreningsverk kan förbättras, inklusive förslag till avgiftssystem för utsläpp av kväve och fosfor. föreslog ett nytt handelssystem med certifikat för rening av kväve från kommunala reningsverk. Havs- och vattenmyndigheten har haft i uppdrag att utreda hur omställningstakten för enskilda avlopp kan ökas (dnr M2012/3408/S). Myndigheten lämnade sin slutrapport . Insatser för Levande sjöar och vattendrag Regeringen gav Miljömålsberedningen ett tilläggsdirektiv att ta fram en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. I uppdraget ingår att med ett helhetsperspektiv på havs- och sötvattenspolitik och utifrån en bred problemanalys föreslå de etappmål, styrmedel och åtgärder som behövs för att nå relevanta delar i generationsmålet och de miljökvalitetsmål som är kopplade till en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Uppdraget ska redovisas (dir. 2011:50). Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdraget att göra en översyn av reglerna om vattenverksamheter. Utredaren ska föreslå de ändringar i reglerna som behövs för att miljörättens grundläggande principer – såsom principen om att förorenaren betalar och principen om att bästa möjliga teknik ska användas – får genomslag även i den vattenrättsliga regleringen. Föreslagna ändringar ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i och den EU-rättsliga regleringen, som en väl fungerande markavvattning och en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftproduktionen eftersträvas (dir. 2012:29). Två delbetänkanden har överlämnats och remitterats (SOU 2012:89 och 2013:69). Slutbetänkandet ska redovisas . Regeringen har prioriterat genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten, vilket är viktigt för att kunna nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Myndigheter och kommuner genomför åtgärder enligt åtgärdsprogrammen. Det bidrar i positiv riktning, men insatserna behöver förstärkas ytterligare för att följa miljökvalitetsnormerna . Insatser för Grundvatten av god kvalitet Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdraget att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet, på kort och på lång sikt, och i förekommande fall föreslå lämpliga åtgärder. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2013:37). I skrivelsen redovisas att myndigheterna och kommunerna genomför åtgärder enligt åtgärdsprogrammen. Särskilt länsstyrelsernas och kommunernas arbete med regionala vattenförsörjningsplaner och revideringar av vattenskyddsområden har tagit fart och satt fokus på grundvattenfrågorna. Detta förstärkta arbete föranleds av åtgärder som vattenmyndigheterna riktade till län och kommuner i åtgärdsprogrammen inom vattenförvaltningen samt ett förbättrat arbete med miljökvalitetsmålet på regional och lokal nivå. Ytterligare insatser och åtgärder behövs dock för att följa miljökvalitetsnormerna för grundvatten . Regeringen har stärkt skyddet av naturgrusavlagring genom att skärpa reglerna för naturgrustäkter i . Detta har inneburit att färre täkter för naturgrus nu får tillstånd. nådde målnivån på naturgrusuttaget (11,). Naturgrusavlagringar är viktiga som grundvattenmagasin och fyller en viktig funktion genom infiltration av ytvatten för tillverkning av grundvatten. Insatser för Hav i balans samt levande kust och skärgård Regeringen uppger att har arbetat aktivt för att genomföra EU:s ramdirektiv för vatten (direktiv /56/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område). Enligt regeringen har aktivt verkat för att EU:s reviderade fiskeripolitik ska ha en så hög miljöprofil som möjligt. har bl.a. bidragit till att den reviderade fiskeripolitiken har ett ökat fokus på att de biologiska resurserna återställs och att långsiktigt hållbara bestånd bibehålls, genom införande av regler för maximalt hållbart uttag av fiskbestånden (MSY) samt införande av ett förbud mot att kasta oönskade fångster över bord (s.k. utkastförbud). Regeringen har också varit pådrivande för att miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling. Anspråken på att använda havet för bl.a. fiske, sjöfart, energiproduktion, energidistribution, kommunikation och turism ökar. Denna utveckling gör det nödvändigt att hushålla med havet genom att avväga sådana intressen mot varandra och skydda havet som en långsiktig resurs. kommer ett nytt system för havsplanering att introduceras i . (Se vidare prop. 2013/14:186, Hushållning med havsområden och bet. 2013/14:MJU24). Införandet av ett system för havsplanering kan bli en viktig del i en effektiv havsförvaltning som bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling genom att man i sådan planering även kan väga in lokal, regional, nationell och global nytta och skada av viss användning av områdena. Insatser för Myllrande våtmarker utsåg 15 nya värdefulla våtmarks- och vattenområden till Ramsarområden och beslöt att utöka två gamla områden. Beslutet innebär att det svenska nätverket av områden enligt konventionen om våtmarker av internationell betydelse såsom livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen) har kompletterats med nordliga myrtyper och orörda vattendrag som varit underrepresenterade, och därmed blir det svenska nätverket av Ramsarområden mer komplett. Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla insamling, sammanställning, redovisning och rapportering av statistik över skydd av land- och vattenområden i . Ett uppdrag bör också ges för att genomföra en fördjupad analys av hur den ekologiska representativiteten ser ut i det svenska skyddet av land- och sötvattensområden och hur det kan stärkas genom de insatser som beskrivs i propositionen En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, proposition 2013/14:141. utvidgades Hamra nationalpark i , . Insatsen innebar en utvidgning med , till hälften bestående av våtmarker som bl.a. mossar, kärr och gungflyn, samt små tjärnar och mindre vattendrag. har våtmarker beviljats restaurering eller anlagts med stöd av landsbygdsprogrammet. Till detta tillkommer anläggningar som sker inom ramen för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Det är en ökning av restaureringar och anläggningar jämfört . Insatser för Levande skogar Regeringen redovisar att ytterligare satsas på skydd av skog –2016. får för att förstärka sitt arbete med att inrätta naturreservat och för att teckna naturvårdsavtal. får för att förstärka sitt arbete med att inrätta biotopskyddsområden och för att teckna naturvårdsavtal. En annan viktig åtgärd är att produktiv skogsmark har överförts från till och används som ersättningsmark när staten byter till sig värdefull skogsmark från de större skogsbolagen vid inrättande av naturreservat genom beslut av länsstyrelserna. Regeringen gav 2010 , och i län i uppdrag att genomföra Kometprogrammet – kompletterande metoder för skydd av natur i en försöksverksamhet för att ta till vara privata markägares intresse för naturvård genom egna initiativ till skydd och annat bevarande av skogsområden. Försöksverksamheten pågår –2014 i fem geografiska områden i landet. Verksamheten ska slutredovisas . Regeringens vision Skogsriket innebär bl.a. en satsning på utveckling av adaptiv skogsskötsel. och utvecklar en modell för skogsskötsel som innebär att skogsskötselmetoder prövas och utvärderas i relation till produktions- och miljöaspekter. Genom ett successivt lärande utvecklas nya metoder; ett sådant exempel handlar om hyggesfria skötselmetoder. Inom Skogsriket har regeringen även satsat på förstärkt rådgivning till skogsägare i syfte att skapa effektiv och funktionell miljöhänsyn. driver i dialog med den övriga skogssektorn projektet om miljöhänsyn. Projektet syftar till att tydliggöra vad som är god miljöhänsyn så att skogsbrukets miljöhänsyn bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar samt övriga berörda miljökvalitetsmål och etappmål (prop. 2013/14:141). Insatser för Ett rikt odlingslandskap Ett aktivt brukande av jordbruksmarken är en förutsättning för att bevara och upprätthålla den biologiska mångfalden i odlingslandskapet, vilket innebär att åtgärder för att underlätta ett sådant brukande i vissa fall behöver vidtas. Regeringen har därför föreslagit en ändring i som klargör förutsättningarna för att få dispens från ett generellt biotopskydd när dispensen avser en åtgärd som underlättar för jordbruket men som inte äventyrar biotopskyddets syften (prop. 2013/14:141). I sin roll som ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålen initierade 2010 projektet på slätten, i syfte att stärka den biologiska mångfalden i slättbygd. Projektet har haft fokus på enkla insatser som gynnar pollinerare, nyttodjur, fåglar och vilt på gården och i fält. driver projektet i samarbete med regionala rådgivare vid olika hushållningssällskap. Samarbetet med lantbrukare, växtodlingsrådgivare och andra intressenter har bidragit till att verksamheten fått stort genomslag. Miljömålsberedningen arbetar med ett förslag till en strategi för en långsiktig hållbar markanvändning där användning av jordbruksmarken ingår. Beredningen kommer att presentera sitt förslag till regeringen. Förslaget utgör en viktig utgångspunkt för de etappmål och åtgärder som regeringen beslutar om. Insatser för Storslagen fjällmiljö Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. Uppdraget ska redovisas senast . En forskningssatsning till stöd för miljökvalitetsmålet initierades 2013. driver satsningen som i en första fas pågår . Forskningssatsningen ska leda till en fördjupad kunskap inom flera olika områden av vikt för fjällmålet och vill uppmuntra ett helhetsperspektiv på fjällandskapet. Arbetet bygger på nära samverkan mellan berörda fjällaktörer och förväntas ge ökad förståelse för ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet i fjällvärlden. Ett projekt kring indikatorsutveckling initierades 2012 i syfte att identifiera och utveckla indikatorerna för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Insatser för God bebyggd miljö Regeringen har tidigare konstaterat att det behövs ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därför ger regeringen i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för att nå miljökvalitetsmålet. Strategin ska innehålla förslag på etappmål, styrmedel och åtgärder som bidrar till att nå miljökvalitetsmålet. Uppdraget ska redovisas senast . Regeringen har gett , , , och ett gemensamt uppdrag att upprätta en plattform för hållbar stadsutveckling som tar utgångspunkt i hållbarhetens tre dimensioner. Eftersom den bebyggda miljön till stor del utvecklas i städer och tätorter kan plattformens arbete med sektorsövergripande samverkan, samordning, kunskapsutveckling, kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte mellan och inom den lokala, regionala och nationella nivån samt näringslivet, forskarna och civilsamhället bidra till miljökvalitetsmålet. Plattformen ska även utgöra ett processtöd för de regionala strukturfondsprogrammens arbete med hållbar stadsutveckling. Regeringen ökar satsningen på forskning om hållbart samhällsbyggande. Anslaget till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) för forskning om hållbart samhällsbyggande ökar med totalt –2016. Insatser för Ett rikt växt- och djurliv Regeringen uppger att en förutsättning för att bevara landskapets biologiska mångfald och främja ekosystemtjänster är att naturområden, biotoper, strukturer och element i landskapet som skapar ett ekologiskt sammanhang i landskapet är tydligt identifierade. För att åstadkomma detta bedömer regeringen att regionala handlingsplaner för grön infrastruktur bör tas fram i samarbete mellan berörda landskapsaktörer (prop. 20013/14:141). Regeringen verkar för att förhindra skadliga effekter av invasiva främmande arter bl.a. genom att driva på för ett effektivt system för hantering inom EU och genom att förstärka budgeten för prioriterade bekämpningsinsatser med –2016. har på uppdrag av regeringen sammanställt information om ekosystemtjänster. Rapporten utgör en viktig grund för det fortsatta arbetet för att integrera värdet av ekosystemtjänster i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället. Ett uppdrag kommer också att ges för att genomföra en fördjupad analys av hur den ekologiska representativiteten ser ut i det svenska skyddet av land- och sötvattensområden och hur det kan stärkas genom de insatser som beskrivs i propositionen. I kommittémotion 2013/14:MJ18 av m.fl. (S) yrkande 1 framhålls att det behövs ett tydligare arbete, enligt den gängse förvaltningsordningen, med att ta fram effektiva åtgärder som syftar till att nå alla miljökvalitetsmål som har beslutat om. Tempot i arbetet måste också öka. De 16 miljökvalitetsmålen är prioritering av vilka områden som miljöarbetet ska inriktas mot, men regeringen har valt att prioritera vissa miljömål. beslut är en prioritering och det behövs därför effektiva åtgärder med ambition att klara alla miljökvalitetsmål. Utskottet välkomnar regeringens redovisning av insatser som bidrar till att nå såväl generationsmålet som miljökvalitetsmålen. vill utskottet uppmärksamma att de propositioner som regeringen kommenterar i skrivelsen har behandlats av . Detta gäller exempelvis betänkandena /14:MJU7 En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, 2013/14:MJU13 På väg mot en giftfri vardag och 2013/14:MJU24 Hushållning med havsområden, och utskottet vill hänvisa till dessa betänkanden för mer utförliga resonemang. Utskottet konstaterar att många viktiga insatser har genomförts . Regeringen har tagit fram nya strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom prioriterade områden för att nå miljökvalitetsmålen. Regeringen har vidare vidtagit flera åtgärder för att öka takten i genomförandet, och fortsatt arbete krävs för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Myndigheternas senaste uppföljning av miljökvalitetsmålen 2014 visade att ytterligare åtgärder behövs för att nå 14 av de 16 miljökvalitetsmålen. Bidragande orsaker till detta är att flertalet mål är visionära till sin karaktär och att myndigheterna i de flesta fall endast har en begränsad möjlighet att påverka måluppfyllnaden. I flera fall krävs det ett internationellt engagemang för att målen ska kunna nås. I andra fall krävs det nationella åtgärder som myndigheterna inte har rådighet över, exempelvis i form av lagstiftning eller skatter och avgifter. De flesta miljökvalitetsmålen kan inte heller nås om inte allmänheten och näringslivet ändrar sitt beteende och tar större hänsyn till hur miljön påverkas. visade uppföljningen att det finns positiva trender inom flera miljökvalitetsmål. Utskottet anser att det är beklagligt att inte fler av miljökvalitetsmålen kan komma att uppnås enligt de nuvarande bedömningarna. Enligt såväl utskottets som regeringens bedömning behöver miljöarbetet fortfarande ha en hög prioritet i det nationella arbetet, inom EU och i internationella sammanhang. ska fortsätta vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling. Såväl nationella och regionala myndigheter som kommuner, näringsliv och enskilda medborgare samt andra relevanta aktörer på lokal och regional nivå behöver delta i arbetet. Utskottet ser positivt på regeringens ambition att det ska vara enkelt och billigt att leva miljövänligt i hela – i glesbygd, i mindre tätorter och i våra städer. Utgångspunkten för en långsiktigt hållbar samhällsutveckling är att resursanvändningen hålls inom de gränser som naturen sätter. En offensiv miljöpolitik kan gynna svensk konkurrenskraft. Miljöteknik och energi- och resurseffektiv produktion ger konkurrensfördelar när efterfrågan på miljösmarta produkter ökar. Utskottet välkomnar därför regeringens inriktning att när det är möjligt och lämpligt även ta hänsyn till jobbskapande aspekter i de åtgärder som föreslås inom miljöpolitiken. Med tilltro till teknik, forskning, marknadsbaserade styrmedel och kompletterande styrmedel ska vara i ledningen bland industrialiserade länder mot en tillväxt i samklang med de gränser som naturen sätter. Utskottet vill understryka att en viktig utgångspunkt i arbetet är principen om att förorenaren betalar för sin miljöpåverkan. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är därför centrala för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. har regeringen prioriterat fyra områden inom miljöpolitiken – klimat, giftfri vardag, levande hav och vattendrag samt biologisk mångfald och ekosystemtjänster. För två av dessa områden har regeringen presenterat strategier inom miljömålssystemet, en strategi för en giftfri miljö och en strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Strategierna innehåller etappmål och konkreta insatser som sammantaget bidrar till att vi snabbare och mer effektivt når generationsmålet och flertalet av miljökvalitetsmålen. Som redovisats ovan har utskottet behandlat strategierna i betänkandena /14:MJU13, Giftfri miljö och 2013/14:MJU7, En svensk strategi för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utskottet noterar med tillfredsställelse att det pågår förberedelser för strategier för de övriga prioriterade områdena. Miljömålsberedningen ska lämna förslag till en strategi för en sammanhållen vattenpolitik, och regeringen har inlett arbetet med en färdplan för hur regeringens vision om att inte ska ha några utsläpp av växthusgaser 2050 ska nås. Vidare vill utskottet nämna att sedan skrivelsen om miljömålen presenterades har ytterligare utredningar levererat underlag till regeringen. Ett sådant exempel är vattenverksamhetsutredningen som lämnade sitt huvudbetänkande . Utskottet har tidigare berört området inom ramen för sin uppföljningsverksamhet. Utskottets uppföljning var främst inriktad på ansvarsförhållanden när det gäller biologisk mångfald i rinnande vatten i samband med vattenkraft, dammar och regleringsmagasin. Uppföljningen utgick från miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Resultatet presenterades i rapporten i rinnande vatten och vattenkraft (2011/12:RFR1). Utskottet konstaterar att den samhällsomställning som behövs för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen kräver lösningar även inom andra politikområden och det finns här goda möjligheter till synergier i genomförandet av miljöpolitiken. Genom att lösa miljöproblem kan man bidra till flera andra samhällsmål. Den samhällsomställning som krävs för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen kräver lösningar inom alla politikområden och miljöhänsyn behöver aktivt integreras i alla verksamheter som påverkar människors hälsa eller miljön. Utskottet anser därför att det är positivt att regeringen har stärkt myndigheternas ansvar i genomförandet av miljöpolitiken. Som framgått ovan har 25 myndigheter ett utpekat ansvar i miljömålssystemet och ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Kraven på dessa myndigheter och deras verksamheter att integrera miljökvalitetsmålen och generationsmålet har dessutom blivit tydligare. Enligt regeringen finns det en fungerande struktur för samverkan mellan nationella myndigheter och länsstyrelser inom miljömålssystemet, där även företrädare för näringslivet är involverade. Utskottet anser att detta är positivt eftersom företagen har en viktig roll i arbetet med att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen och många företag bedriver ett aktivt miljöarbete. Utskottet konstaterar att regeringen har tagit en rad initiativ för att öka samverkan med näringslivet, bl.a. genom dialoger kring resurseffektivitet, klimat, hållbar konsumtion och för att åstadkomma en giftfri vardag. Utskottet välkomnar regeringens initiativ när det gäller att synliggöra, stärka och tillvarata näringslivets arbete i miljömålssystemet. För att ytterligare öka takten i genomförandet av miljöpolitiken uppger regeringen att man har för avsikt att tillsätta en nationell miljömålssamordnare. Samordnaren ska samverka med näringslivet i syfte att stimulera och tydliggöra hur företag kan bidra till generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Samordnaren ska även bidra till miljömålssystemets utveckling genom att ge förslag på hur detta system kan göras mer relevant och användbart för näringslivets aktörer, exempelvis så att företagen på ett bättre sätt kan använda sig av miljömålssystemet i sin strategiska affärsutveckling. Utskottet konstaterar att det behövs ett internationellt engagemang för att målen ska kunna nås. Det nationella miljöarbetet är inte tillräckligt för att nå alla miljökvalitetsmål. Dagens miljöutmaningar är i stora delar gränsöverskridande. Exempelvis påverkar utsläpp till luft och vatten i miljön i andra länder, liksom andra länders utsläpp påverkar tillståndet i miljön i . Ökad internationell handel medför även att miljöeffekter av produktion av varor och tjänster ofta uppstår långt från den marknad där varan konsumeras. Samarbeten regionalt, inom EU och internationellt är viktiga för att flera av miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Det handlar t.ex. om samarbete inom FN, EU, och . Detta är särskilt tydligt för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, där målet innebär en begränsad global temperaturökning och möjligheterna att nå målet är helt beroende av globala utsläppsminskningar. Även för flera andra miljökvalitetsmål krävs åtgärder utanför gränser. Det handlar t.ex. om att tillämpa och stärka om kemikalier eller fortsätta verka för att FN:s internationella sjöfartsorganisation () fastställer krav för utsläppen från sjöfarten. Utskottet anser att det är positivt att regeringens mål är att konstruktivt medverka i internationella förhandlingar och i internationella beslutande organ (EU-förhandlingar, FN:s internationella miljökonventioner, och ), för att uppnå så stora miljöförbättringar som möjligt internationellt och även nå de nationella miljökvalitetsmålen.