bet · H101UU9 · 2014-05-13 00:00:00 — 2013/14:UU9 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013 I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2013/14:139 Redovisning av verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013. Utskottet behandlar också motioner från allmänna motionstiden . I betänkandet behandlar utskottet frågor om bl.a. de multilaterala institutionernas roller och inriktning, IMF:s och låneramverk samt jämställdhets-, klimat- och energifrågor i verksamhet. har lämnat ett yttrande i ärendet. föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och att motionerna avstyrks. I ärendet finns tre reservationer (S, MP, V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Reformer av institutionerna och remitteringar avslår motionerna 2013/14:U303 yrkande 28 och 2013/14:U316 yrkandena 14, 57 och 58. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP, V) avslår motionerna 2013/14:U264 yrkande 14 och 2013/14:MJ468 yrkande 10. Reservation 3 (V) lägger skrivelse 2013/14:139 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2013/14:139 som innehåller en redogörelse för verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna . I betänkandet behandlas också ett antal motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet väljer att i betänkandet främst inrikta sig på de frågor som tas upp i motionerna. Inom ramen för sin beredning av ärendet har utrikesutskottet begärt och fått ett yttrande från finansutskottet över skrivelsen och motioner (yttr. 2013/14:FiU7y). Regeringen har redovisat uppgifter om svenskt stöd till insatser av och regionala utvecklingsbanker i bl.a. budgetpropositionen och regeringsskrivelser om politiken för global utveckling respektive biståndets resultat. har i ett flertal betänkanden tagit upp frågor med anknytning till Internationella valutafondens, respektive de regionala utvecklingsbankernas verksamhet. Det gäller exempelvis motionsförslag om stöd till insatser på miljö-, klimat- och energiområdena samt skuldavskrivning och skuldhållbarhet. Också motioner om inflytande och insyn i de internationella finansiella institutionerna samt om konditionalitet (villkorlighet) har behandlats. Frågorna har tagits upp exempelvis i budgetbetänkanden och i betänkanden om politik för global utveckling, mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik respektive globalisering. respektive ägde föredragningar för utrikesutskottet och finansutskottet rum i inför IMF:s och års- respektive vårmöten och 2014. Vid föredragningarna medverkade finansminister , biståndsminister och riksbankschef . Ledamöter i utrikesutskottet och finansutskottet har vid skilda tillfällen under den innevarande mandatperioden deltagit i resor och möten som arrangerats av och dess nätverk för parlamentariker (on the , PNoWB). I nätverket ingår bl.a. parlamentariker med intresse för utvecklings- och biståndsfrågor och roll i detta sammanhang. har även genomfört möten med , vicepresident med ansvar för utvecklingsfond () och med bankens chefsekonom . beslutade att regeringen, med regelbundna intervall, i en särskild skrivelse till ska redovisa hur arbetet inom , samt de regionala investerings- och utvecklingsbankerna har bedrivits och vilka prioriteringar regeringen har haft i arbetet med dessa institutioner (bet. 2003/04:UU3). Därefter har regeringen under tidigare mandatperioder i skrivelserna 2004/05:54 och 2009/10:153 lämnat redogörelser till . Skrivelserna har behandlats i betänkande 2004/05:UU8 respektive 2009/10:UU18. har regeringen lämnat en redogörelse i skrivelse 2011/12:154 som behandlats av utskottet i betänkande 2012/13:U13. I skrivelsen redogörs för verksamheten i , samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna 2012 och 2013. Tyngdpunkten har lagts på de ställningstaganden regeringen gjort i de frågor som präglat såväl styrelsearbetet som institutionernas verksamhet. De organisationer som berörs i skrivelsen är Afrikanska (AfDB), Asiatiska (AsDB), utvecklingsbank (CEB), Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska (), (), (), Nordiska investeringsbanken (NIB) och (Internationella utvecklings- och återuppbyggnadsbanken [] och Internationella utvecklingsfonden (). I skrivelsen redogörs även för verksamheten i Internationella finansieringsbolaget (IFC) som är en del av Världsbanksgruppen. I förhållande till föregående skrivelser har regeringen utökat antalet institutioner vars verksamhet redovisas genom att inkludera CEB, EIB, IFC och NIB. Skrivelsen behandlar de internationella finansiella institutionernas övergripande roll i den internationella ekonomin, t.ex. hur deras verksamhet har påverkats av den globala ekonomiska och finansiella kris som bröt ut . Vidare behandlas de frågor som har präglat institutionerna : institutionernas övervakning av den globala ekonomin och enskilda länders ekonomiska politik, institutionernas utlåning och resurssituation, en rad sektorsövergripande frågor som jämställdhet samt miljö- och klimatfrågor, särskilda insatser med anledning av jordbävningskatastrofen på och den arabiska demokratiutvecklingen samt institutionella frågor som styrnings- och inflytandefrågor. Avslutningsvis redogörs för den förväntade inriktningen av institutionernas verksamhet . Utskottets förslag i korthet Utskottet besvarar och avstyrker, bl.a. med hänvisning till pågående arbete, motioner om reformer av institutionerna vad gäller öppenhet, transparens och röstfördelning. Vidare besvaras och avstyrks ett antal motioner som berör remitteringar, institutionernas klimatarbete och jämställdhet. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP, V) och 3 (V). Reformer av institutionerna och vissa frågor om remitteringar Regeringen verkar för att de internationella finansiella institutionerna i ökad utsträckning ska ta hänsyn till demokratifrågor och frågor om mänskliga rättigheter och se dessa som grundläggande faktorer för en sund och hållbar ekonomisk tillväxt. Regeringens utgångspunkt är att medlemsländernas inflytande i institutionerna ska återspegla deras relativa vikt i världsekonomin. I den pågående översynen av kvotformeln inom IMF anser regeringen att formeln inte i alltför hög grad bör domineras av BNP, som endast anger ekonomisk storlek, utan också bör tillmäta en betydande vikt åt ekonomisk öppenhet, som speglar länders integration i världsekonomin. Regeringen stöder processen att långsiktigt stärka låg- och medelinkomstländernas inflytande i , med utgångspunkt i världsekonomins utveckling. För att medlemsländerna ska få incitament att ge bidrag till institutionen måste även finansiella bidrag påverka graden av inflytande. Slutligen bör de fattigaste ländernas inflytande värnas. Socialdemokraterna understryker i kommittémotion 2013/14:303 av m.fl. yrkande 28 att det är nödvändigt att reformera de finansiella institutionerna. Det behövs en offentlighetsprincip värd namnet, och demokrati och mänskliga rättigheter bör i hög grad vara förknippat med organisationernas utlåning. anför i partimotion 2013/14:U316 av m.fl. yrkande 14 att Bretton Woods-institutionerna och andra internationella organ måste bli mer representativa, transparenta och ansvarstagande. I yrkandena 57 och 58 påtalas vikten av att säkerställa att lämnar säkra uppgifter om remitteringar till och att regeringen bör ta initiativ för att sänka kostnaderna för att skicka remitteringar. har tidigare uttryckt att det är av stor vikt att får god information om verksamheten i de internationella institutionerna och möjlighet till inflytande över agerande i institutionerna. Skrivelsen ger en möjlighet att bl.a. följa institutionernas verksamhet, resultat, styrning och organisation. anser att det är viktigt att aktivt använder sitt politiska och ekonomiska inflytande i institutioner som EU, IMF och . kan konstatera att den ekonomiska och finansiella kris som bröt ut starkt har präglat institutionerna bl.a. i form av ökad utlåning och nya reformer i institutionerna. Flera resursförstärkningar har också genomförts. I samband med dessa förstärkningar har krav ställts på att frågor som rör exempelvis klimat och miljö samt jämställdhet ska få ett ökat genomslag i institutionernas verksamhet, vilket finansutskottet välkomnar. När det gäller institutionernas övervakningsarbete vill finansutskottet understryka vikten av IMF:s och verksamhet när det gäller att bl.a. övervaka och analysera den globala ekonomin. Mot bakgrund av den ökade finansiella och ekonomiska integrationen och därmed den ökade risken för spridning av finansiella och ekonomiska chocker mellan olika länder välkomnar finansutskottet IMF:s förstärkta övervakning av den finansiella sektorn och dess eventuella gränsöverskridande effekter. Genom förstärkt övervakning förbättras IMF:s förutsättningar att förebygga kriser och värna finansiell stabilitet. anser därför att det är viktigt att IMF fortsätter arbetet med att utveckla och fördjupa analysen av spridningseffekter samt arbetet med att ge policyrekommendationer till medlemsländer, vilket också ligger i linje med regeringens prioriteringar. Frågor om inflytande är enligt finansutskottet viktiga för verksamhetens legitimitet. Medlemsländernas inflytande i institutionerna bör därför speglas av deras ekonomiska betydelse i världsekonomin. vill utskottet betona vikten av att också små och välutvecklade länder som ger betydande finansiella bidrag har ett rimligt inflytande. I den pågående översynen av kvotformeln inom IMF bör BNP få en betydande vikt för att just spegla länders position i världsekonomin, men måste också ekonomisk öppenhet få en betydande vikt för att spegla länders integration i världsekonomin. Inflytande är viktigt bl.a. för att behålla verksamhetens legitimitet. En försvagad legitimitet kan riskera att förändra förutsättningarna för fortsatta bidrag. Det är därför också viktigt med transparenta regler och processer vid beslut om medlemsländernas inflytande. kan också notera att en av regeringens prioriterade frågor är att alla länder ska ges möjlighet till insyn och inflytande i processen vid förhandlingar om ett förändrat inflytande inom IMF. kan vidare notera att regeringen arbetar för att stärka låg- och medelinkomstländernas inflytande i , vilket utskottet välkomnar. När det gäller frågor om styrning i de internationella institutionerna anser finansutskottet liksom regeringen att det är viktigt att tillsättningen av institutionernas ledningar sker i öppna och meritbaserade processer som är öppna för sökande från alla länder. välkomnar de framsteg som gjorts inom bl.a. och med framtagande av processer för tillsättningen av institutionernas högsta chefer, där det slås fast att kandidater från alla medlemsländer ska kunna söka tjänsterna. välkomnar också regeringens arbete med mer öppna och transparenta institutioner och kan notera att flera av institutionerna har gjort framsteg på detta område, bl.a. i de beslutade reformerna som inbegriper strategiska mål, decentralisering och öppenhet. Enligt finansutskottet är en större transparens i institutionerna viktig för en effektiv global styrning. När det gäller att öka kunskapen om remitteringar kan finansutskottet notera att fick i uppdrag av regeringen att inrätta och tillhandahålla en webbaserad informationstjänst för remitteringar. Genom tjänsten ska konsumenterna kunna jämföra olika betaltjänstleverantörers kostnader för att flytta pengar från till ett låg- och medelinkomstland i enlighet med Organisationen för samarbete och utvecklings () och () definition. Tjänsten ska tas i bruk . kan vidare notera att regeringens mål är att verka för billigare och säkrare remitteringar från . Enligt uppgifter från () används en ny metod för att samla in uppgifter om remitteringar. överlämnar uppgifter till SCB om samtliga betalningsförmedlingsföretag som har tillstånd att bedriva verksamhet. Därefter samlar SCB kvartalsvis in uppgifter från ett urval av dessa företag. Uppgifterna rapporteras sedan vidare internationellt. Den nya metoden ger enligt SCB betydligt bättre och säkrare uppgifter än tidigare arbetssätt och överensstämmer väl med hur andra länder tar fram sina uppgifter om remitteringar. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser inte finansutskottet att något initiativ är nödvändigt med anledning av motionsyrkandena. Yrkandena 57 och 58 i partimotion 2013/14:U316 (MP) bör därför avstyrkas av utrikesutskottet. konstaterar att politik för global utveckling utgår från två perspektiv: fattiga människors perspektiv på utvecklingen och ett rättighetsperspektiv. Regeringen agerar på olika sätt aktivt för att integrera ett rättighetsperspektiv i svenska positioner och för att påverka andra länder att integrera ett sådant perspektiv i agerandet i de multilaterala institutionerna, t.ex. . Det framgår också av skrivelsen att regeringens arbete i de aktuella organisationerna baseras bl.a. på beslut om politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3). Utskottet konstaterar vidare att de internationella finansiella institutionerna har stor betydelse för att främja ekonomisk tillväxt, global ekonomisk och finansiell stabilitet samt fattigdomsbekämpning. Utskottet delar regeringens uppfattning att institutionerna fyller en grundläggande roll i det globala samarbetet. IMF har till huvudsaklig uppgift att öka stabiliteten i det internationella finansiella systemet genom att övervaka den ekonomiska utvecklingen, såväl i enskilda länder som globalt, och genom att lämna finansiellt stöd till medlemsländer med betalningsproblem. Världsbanksgruppen har till syfte att bekämpa fattigdom genom att främja ekonomiskt och socialt framåtskridande i tillväxt- och utvecklingsländer. Liksom finansutskottet anser utrikesutskottet att det är av stor vikt att får god information om verksamheten i de internationella institutionerna och möjlighet till inflytande över agerande i institutionerna. noterar att frågor om demokrati och mänskliga rättigheter inte ingår i mandaten för de internationella finansiella institutionerna (IFI). Undantaget från detta är som har i uppgift att främja utvecklingen mot demokrati i sina verksamhetsländer. Bland annat efter påtryckningar från och de övriga nordiska länderna har dock flera av institutionerna det senaste årtiondet börjat arbeta med demokratifrågor och frågor om mänskliga rättigheter. I nya strategi framhålls minskad ojämlikhet, upprätthållande av grundläggande mänskliga rättigheter och människors möjligheter att göra sin röst hörd som förutsättningar för ett delat välstånd. Utskottet välkomnar att institutionerna i ökad utsträckning tar upp frågor om demokrati och mänskliga rättigheter i sina strategier. Enligt utskottets uppfattning är dessa faktorer grundläggande för en långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt, och de bör därför ingå i bedömningsunderlaget inom institutionernas alla verksamhetsområden. Utskottet konstaterar att regeringen arbetat aktivt för att öka institutionernas öppenhet och transparens och delar regeringens bedömning att väsentliga framsteg har gjorts på detta område. Flera av institutionerna, framför allt AfDB och , placeras högt i en oberoende rankning av öppenhet bland bilaterala och multilaterala biståndsgivare (2013 Aid Transparency Index). I Världsbanksgruppen trädde en ny policy för allmänhetens tillgång till information i kraft . Denna bygger på principen att alla handlingar är offentliga, och undantag görs endast i särskilda fall, bl.a. för information om enskilda personer och viss finansiell information. I nya policy ingår också att offentliggöra mer information med anknytning till styrelsens verksamhet innan styrelsen går till beslut. Utskottet noterar även att IMF har fattat beslut om ökad öppenhet. Den nya policyn innebär exempelvis att dokument med anknytning till IMF-styrelsens arbete respektive styrelsens protokoll öppnas för insyn på ett tidigare stadium än vad som varit fallet och att fondens webbplats förbättras. Utskottet välkomnar de framsteg som gjorts men vill betona att arbetet för att genomföra ytterligare reformer måste fortsätta. Ökad transparens i de finansiella institutionerna är viktigt för en effektiv global styrning. har tidigare påtalat att nätverk för parlamentariker (on the , PNoWB) kan ha en roll i uppföljningen av bankens nya informationspolicy och på så vis bidra till att främja ökad öppenhet i agerande. Vad gäller frågan om inflytande i institutionerna noterar utrikesutskottet att det sedan FN:s internationella konferens om utvecklingsfrågor i finns ett långsiktigt mål om att öka låg- och medelinkomstländernas inflytande i både IMF och Världsbanksgruppen. Som en följd av detta gjorde Världsbanksgruppen reformåtaganden både vid gruppens årsmöte och dess vårmöte . har godkänt förändringar av stadgarna för IMF och som bl.a. syftar till att öka låg- och medelinkomstländernas inflytande (bet. 2009/10:FiU16, rskr 2009/10:134). Utskottet noterar att regeringens bedömning är att ytterligare reformer är att vänta och välkomnar att regeringen verkar för att stärka låg- och medelinkomstländernas inflytande i . delar finansutskottets ovan redovisade uppfattning vad gäller styrningsfrågor inom IMF. delar också finansutskottets bedömningar vad gäller de frågor om remitteringar som berörs i en motion och har inte heller i övrigt några invändningar mot finansutskottets ställningstaganden i yttrande 2013/14:FiU7y. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:303 yrkande 28 och 2013/14:U316 yrkandena 14, 57 och 58. Regeringen har varit pådrivande för att ytterligare integrera jämställdhetsfrågor i de internationella finansiella institutionernas verksamhet och välkomnar de framsteg som gjorts i flera av organisationerna. Regeringen anser dock att jämställdhetsarbetet bör utvecklas ytterligare och bedrivas av samtliga institutioner. Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna har en viktig roll för att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling genom att integrera miljö- och klimatfrågor i sina verksamheter samt bidra till att uppfylla behov och åtaganden om klimatfinansiering. föreslår i kommittémotion 2013/14:U264 av m.fl. yrkande 14 att inom IMF, och de regionala utvecklingsbankerna ska verka för att institutionernas avtal och program alltid ska innehålla en analys av hur effekterna förhåller sig till konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor. Vidare föreslår i partimotion 2013/14:MJ468 av m.fl. yrkande 10 att institutioner för klimatfinansiering ska underställas FN och inte för att säkerställa demokratisk styrning. konstaterar att jämställdhet är en av tre svenska prioriteringar för utvecklingssamarbetet. Utskottet välkomnar därför att regeringen varit pådrivande för att ytterligare integrera jämställdhetsfrågor i de finansiella institutionernas verksamhet. Det finns enligt skrivelsen en växande insikt i institutionerna om betydelsen av jämställdhet mellan män och kvinnor för att främja ekonomisk och social utveckling. Bakgrunden till denna utveckling redovisades i 2012, som behandlade temat jämställdhet och utveckling. I rapporten, som presenterades för utrikesutskottet och finansutskottet , anges bl.a. att jämställdhet inte bara är ett viktigt mål i sig, utan även att investeringar i jämställdhet kan ge stora samhällsekonomiska vinster. Utskottet välkomnar att av utlåning hade ett integrerat jämställdhetsperspektiv. Detta är en avsevärd ökning jämfört med då motsvarande andel var . Utskottet noterar att förbättringar görs även i övriga institutioner, möjligen med undantag för AfDB vars strategi för jämställdhetsarbete blivit försenad. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen fortsätter att vara pådrivande för att ytterligare utveckla jämställdhetsarbetet inom samtliga finansiella institutioner. Av särskild vikt är att integrera jämställdhetsfrågor i olika ekonomiska sektorer, som infrastruktur och energi, där utvecklingen enligt skrivelsen fortfarande släpar efter. Utskottet konstaterar att de internationella finansieringsinstitutionerna spelar en viktig roll i det globala miljö- och klimatarbetet, som finansiärer såväl som kunskapsförmedlare. Institutionernas gemensamma klimatfonder har fortsatt att bidra med betydande klimatfinansiering. administrerar fonder som bidrar till genomförandet av Kyotoprotokollet genom Globala miljöfonden (GEF) där också FN är representerat genom bl.a. UNDP och . Utskottet konstaterar att utvecklingsländer och industrialiserade länder har jämn representation i styrelserna för klimatinvesteringsfonderna och att alla beslut måste fattas enhälligt. Utskottet konstaterar att fondstyrelserna således har en annan sammansättning än vad som är fallet i guvernörs- och exekutivstyrelser. Utskottet noterar också att det i klimatfondernas konstruktion ingår en s.k. solnedgångsparagraf som gör det möjligt att avsluta fonderna så snart en ny finansiell arkitektur har trätt i kraft under . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2013/14:U264 yrkande 14 och 2013/14:MJ468 yrkande 10. Utskottet har i övrigt inga synpunkter på regeringens skrivelse och föreslår att den läggs till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Reformer av institutionerna och remitteringar, punkt 1 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2013/14:U303 yrkande 28 och avslår motion 2013/14:U316 yrkandena 14, 57 och 58. En reformering av de globala finansiella institutionerna är av stor vikt. Inte minst turbulensen på de finansiella marknaderna och den efterföljande finanskrisen visade på behovet av stabila finansiella institutioner. Efter deras bildande under sista år har mycket hänt i världen. Internationella valutafondens (IMF) mål är att säkra stabiliteten i det internationella monetära och finansiella systemet medan främsta uppgift är att bistå utvecklingsländer med att bekämpa fattigdom. Länge riktades berättigad kritik mot IMF och för deras nyliberala hållning till länders reformeringsbehov. Delvis har detta förändrats. I program tas större hänsyn till de fattiga ländernas egna prioriteringar för effektiv fattigdomsbekämpning. Men fortfarande brottas IMF och med stora problem. Makten i organisationerna speglar inte de ekonomiska förhållandena i världen. Relationen till FN är också oklar. Det är dock viktigt att betona att IMF och är självständiga institutioner som bygger på medlemsländernas kapitalinsatser. Även i fortsättningen kommer sannolikt ländernas medlemskap och kapitalinsats att vara stommen i de finansiella organisationerna. Även om de internationella uppgörelser om förstärkningar av IMF som kommit till stånd i och med finanskrisen är positiva innebär det inte att arbetet är slutfört. Det är nödvändigt att reformera de internationella finansiella institutionerna. Det behövs en offentlighetsprincip värd namnet. Demokrati och mänskliga rättigheter bör i högre grad vara förknippat med organisationernas utlåning. Kopplingen mellan IMF, och behöver stärkas. FN bör kunna fatta beslut som även de finansiella organisationerna måste rätta sig efter. Noteras bör också att G20 spelar en större roll som internationellt forum. Bland annat var det till stor del i detta sammanhang som viktiga beslut fattades om åtgärder för att minska skadeverkningarna av finanskrisen.