bet · H201MJU1 · 2014-12-16 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I detta betänkande behandlar miljö- och jordbruksutskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och motioner med dels ett gemensamt alternativt budgetförslag från , , och , dels ett alternativt budgetförslag från . Utskottet behandlar även andra motionsförslag från den allmänna motionstiden . fastställde budgetramen för utgiftsområde 20 till 5 . I betänkandet tillstyrker utskottet att anvisar anslagen i enlighet med , , och förslag om fördelningen av anslag och anslagsvillkor inom utgiftsområde 20. Utskottet tillstyrker även motionsförslag (C) som sammanfaller med det ovannämnda anslagsförslaget. I övrigt tillstyrker utskottet att anvisar anslagen i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden om framtida anslag som regeringen har begärt. Utskottet tillstyrker även att lämnar det bemyndigande om att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod som regeringen har begärt. Övriga motionsförslag avstyrks. Utskottet har genomfört en fördjupad uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning. Vidare har utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområdet. Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anför i dessa avsnitt. Socialdemokraterna, och respektive har avstått från ställningstagande i anslagsbeslutet och redovisar i stället sina ställningstaganden i var sitt särskilt yttrande. I betänkandet finns även två reservationer (M, C, FP och KD) och (SD). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Anslag inom utgiftsområde 20 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter till internationella organisationer 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:16 Skydd av värdefull natur 1:17 Havs- och vattenmyndigheten 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Bemyndigande om annullering av överskott, punkt 4 (SD) Bemyndigande om annullering av överskott, punkt 4 – motiveringen (M, C, FP, KD) Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 3 (S, MP, V) Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – en uppföljning Bilaga 5 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av lokala åtgärder mot övergödning. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20. Anslag inom utgiftsområde 20 anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet har angett, anslagen inom utgiftsområde 20 enligt utskottets förslag i bilaga 3. 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:2981 av m.fl. (C, M, FP, KD) yrkandena 1, 8, 9, 12 och 16, bifaller delvis proposition 2014/15:1 utgiftsområde 20 punkt 13 och avslår motionerna 2014/15:279 av och (C), 2014/15:1060 av och (M), 2014/15:1159 av (S), 2014/15:1465 av (M) yrkandena 1–4, 2014/15:2461 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2014/15:2893 av m.fl. (SD) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019, 2. för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2021, 3. för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2024, 4. för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018, 5. för anslaget 1:10 Klimatanpassning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018, 6. för anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016 och 2017, 7. för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2022, 8. för anslaget 1:14 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2019, 9. för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2016–2064, 10. för anslaget 1:18 Klimatinvesteringar i kommuner och regioner ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2016–2018, 11. för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2016–2021. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 20 punkterna 2–12. Bemyndigande om annullering av överskott bemyndigar regeringen att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod som förfogar över och som inte behövs för avräkning mot åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012. Därmed bifaller proposition 2014/15:1 utgiftsområde 20 punkt 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (M, C, FP, KD) – motiveringen 2014/15:1473 av (M) yrkandena 1–3. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S)*, (C), (M), (S)*, (M), (S)*, (SD)*, (M), (S)*, (MP)*, (M), (S)*, (FP), (V)*, (KD), (S)* och (SD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 3, se särskilt yttrande. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1) inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt motionsyrkanden från den allmänna motionstiden , bl.a. det gemensamma alternativa budgetförslaget från , , och och det alternativa budgetförslaget från . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , , och respektive föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 återfinns utskottets förslag till anslagsfördelning. Utskottet har gjort en uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning, vilken också behandlas i detta betänkande (bil. I betänkandet behandlas vidare utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 (bil. Representanter för informerade utskottet om myndighetens verksamhet och aktuella frågor. Budgetprocessen innebär bl.a. att i det första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till , , och budgetförslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till 5 (bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29). I detta ärende ska miljö- och jordbruksutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett enda beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Utskottets uppföljning och utvärdering Miljö- och jordbruksutskottet beslutade att genomföra en uppföljning av statliga stöd till lokala åtgärder mot övergödning. Uppföljningen har inriktats på att kartlägga ett urval av sektorer och statliga stöd på området samt på fallstudier av lokalt åtgärdsarbete i tre avrinnings-områden. beslutade utskottet att publicera rapporten till lokala åtgärder mot övergödning – en uppföljning (2014/15:RFR1) i rapportserie. En sammanfattning av uppföljningen finns i bilaga 4. Utskottets bedömning finns i avsnittet Utskottets överväganden. Miljö- och jordbruksutskottet har som fortsättning på föregående års uppföljning beslutat att följa upp och analysera regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . Uppföljningen redovisas i sin helhet i bilaga 5. Utskottets bedömning finns i avsnittet Utskottets överväganden. Betänkandet har disponerats så att uppföljningen av stöd till lokala åtgärder mot övergödning och uppföljningen av regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 20. Slutligen behandlas regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och motionsförslag som har väckts under den allmänna motionstiden och som berör anslagen. Uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning Utskottets förslag i korthet godkänner vad miljö- och jordbruksutskottet har anfört om utskottets uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade i att genomföra en uppföljning av statliga stöd till lokala åtgärder mot övergödning. bekräftade utskottet det tidigare beslutet om att genomföra uppföljningen. Utgångspunkten är beslut om miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, som innebär att halter av gödande ämnen i mark och vatten inte ska inverka negativt på människors hälsa, den biologiska mångfalden eller möjligheter till en allsidig vattenanvändning. har efter förslag från regeringen beslutat om ytterligare medel för att öka åtgärdstakten, bl.a. inom landsbygdsprogrammet och genom stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA). Uppföljningen har genomförts av miljö- och jordbruksutskottets upp-följnings- och utvärderingsgrupp. Uppföljningen har inriktats på att kartlägga ett urval av sektorer och statliga stöd på området samt på fallstudier av lokalt åtgärdsarbete i tre avrinningsområden. Utskottet har beslutat att publicera uppföljningen i rapporten /15: RFR1 (prot. 2014/15:9). En sammanfattning av rapporten och uppföljnings- och utvärderingsgruppens bedömningar finns i bilaga 6. Insatser mot övergödning pågår och återstår har bruttoutsläpp av kväve och fosfor till omgivande havsbassänger minskat. Minskningen har framför allt skett inom jordbruket, kommunala reningsverk och industrin. Näringsläckage från jordbruket svarar fortfarande för en övervägande del av de utsläpp som orsakas av människan. Inom har många insatser för att minska övergödningen genomförts, vidtagits eller planerats. Viktiga styrmedel är bl.a. skatter, andra regleringar och olika ekonomiska stöd för att driva på åtgärder och forskning. Enligt forskare uppgår de direkta kostnaderna för att nå de internationella utsläppsmålen för till 2021 till . I miljö- och jordbruksutskottets uppföljning 2008 av statens insatser inom havsmiljöområdet framkom att det fanns en frustration över bristen på finansiering för att vidta praktiska åtgärder. Sedan uppföljningen genomfördes har bl.a. vattenmyndigheternas åtgärdsprogram och nya satsningar på lokala åtgärder tillkommit. Tillförda medel riktas särskilt mot insatser för avlopp och reningsverk, jordbruk, båtar samt vatten och hav. har över 900 LOVA-projekt medfinansierats med ca , vilket innebär att projektens totala budget har varit minst den dubbla. Genom det svenska landsbygdsprogrammet har enskilda lantbrukare genomfört och fått ersättning för olika miljöåtgärder inom jordbruket. Särskilda havsmiljömedel, EU-fonder m.m. har medfinansierat en mångfald av åtgärdsprojekt lokalt och regionalt. Utskottet välkomnar de satsningar som sker på bred front för att minska övergödningen. Åtgärder som behandlar såväl orsaker som symtom är angelägna. Det är viktigt att de aktörer som bidrar till utsläpp mobiliseras och involveras i konkret åtgärdsarbete. Utskottet noterar, i likhet med vid den tidigare uppföljningen 2008, att det trots pågående åtgärder återstår mycket arbete för att nå nationella mål och internationella åtaganden för havsmiljön. Kunskapen om effekter och behov behöver utvecklas Ett effektivt åtgärdsarbete innebär att insatser görs där behoven är störst och där bäst resultat kan uppnås till lägsta kostnad. För rätt åtgärd på rätt plats krävs att arbetet utgår från en helhetssyn där behov identifieras, vägs mot varandra och prioriteras. Åtgärder som vidtas i ett område med vissa markförhållanden kan vara mer eller mindre effektiva på en plats med skiftande geografiska förutsättningar. För många åtgärder kan det också vara svårt att enkelt och på kort sikt bedöma miljöeffekterna. En närliggande utmaning är att många åtgärder mot övergödning bygger på frivillighet från aktörer som själva bidrar till utsläpp av näringsämnen. Det medför att projekt blir av om och när t.ex. markägare är beredda att genomföra dem, vilket inte behöver vara inom de sektorer eller geografiska områden där behoven är störst. Uppföljningen visar att det finns en fortsatt utvecklingspotential. Fallstudierna visade att kommunerna ibland saknar strategiska överväganden och samlade behovsanalyser inför beslut om åtgärder. Det finns en risk att man utgår från vad man kan söka bidrag för i stället för från en helhetssyn på vattenvårdsarbetet. Även bland intervjuade lantbrukare påtalades att ekonomiska ersättningar ibland styr deltagandet mer än vad en helhetssyn på betydelsen av miljöåtgärder gör. Det har därtill framkommit att det finns områden där de berörda aktörerna inte deltar alls i åtgärdsarbetet. Utformningen av verkningsfulla långsiktiga åtgärder kompliceras ytterligare om medlen behöver redovisas på relativt kort sikt. Det kan hindra ett bibehållet engagemang och möjligheten att följa upp effekter. Det är därför viktigt att finansieringen vid behov kan tillåtas ha ett långt tidsperspektiv. Utskottet vill understryka vikten av att åtgärdsarbetet mot övergödning präglas av en helhetssyn. Typen av insatser och omfattningen bör så långt som möjligt utgå från den lokala miljöns förutsättningar och förväntade effekter på övergödningen i haven. Ekonomiska stöd och bidrag bör vara kostnadseffektiva. Utskottet noterar att åtgärder som bygger på frivillighet skapar engagemang men också kan innebära att åtgärder inte vidtas där de behövs mest. I utformningen av statens samlade styrmedel behöver balansen mellan frivilliga åtgärder, storleken på ekonomiska subventioner och tvingande krav kontinuerligt följas upp och kunna omprövas för att hitta kostnadseffektiva lösningar. Utskottet menar att kunskapen om effekter och behov behöver utvecklas. Lokala aktörers delaktighet varierar I uppföljningens fallstudier av tre avrinningsområden har det framkommit att konkreta åtgärder vidtas av många aktörer inom olika sektorer och med varierande finansiella lösningar. Aktörerna har olika drivkrafter, intressen och ekonomiska möjligheter att delta i åtgärdsarbetet. Kunskap om utbudet av åtgärder, miljöintresse och acceptans för stödens syfte och utformning är avgörande för graden av engagemang. En del åtgärder, både inom va-området och jordbruket, vidtas av kommuner med egna medel för att lösa akuta övergödningsproblem. Det finns därtill exempel på hur lokala aktörer har gått ihop för att lösa gemensamma problem, t.ex. på båtområdet. I flera län pekar dock kommuner och vattenråd på en svårighet i att kommuner på va-sidan har valt olika tekniska lösningar, och att den övergripande vattenplaneringen skulle vinna på att koordineras mer. Olika synsätt minskar möjligheter i fråga om synergier och hanteringen av problem i gemensamma vatten. Lantbrukare är en heterogen grupp där de som har intresse och ekonomiskt utrymme uppges vidta en del eller många miljöåtgärder. finns det också en grupp lantbrukare som inte deltar alls i åtgärdsarbetet. Uppföljningen visar att lantbrukares motiv för att engagera sig varierar. Det framgår av uppföljningen att ersättningarnas storlek visserligen har betydelse, men även att systemens tydlighet och förutsägbarhet är lika viktiga. Andra avgörande faktorer är förtroende och intresse. För att få med lantbrukare behöver det synliggöras hur enskilda åtgärder påverkar markernas näringsläckage, eller hur lokala vattendrag konkret förbättras av genomförda åtgärder. Uppföljningen visar på flera framgångsrika metoder för att stimulera lantbrukares medverkan, t.ex. att kommuner och lantbrukare strukturkalkar tillsammans. Vattenråden har på vissa håll visat sig vara en konstruktiv arena för dialog mellan lantbrukare, kommuner och andra intressen. Insatser inom Greppa näringen, ett projekt som erbjuder kostnadsfri klimatrådgivning till lantbrukare, är på många håll etablerade och upplevs som framgångsrika. Utskottet ser positivt på att åtgärdsarbetet har mobiliserat ett brett lokalt engagemang som involverar berörda aktörer från olika sektorer. finns en ytterligare potential i samverkan över kommungränserna. Det är också önskvärt att en ännu högre andel lantbrukare blir konkret engagerade i miljöåtgärder mot övergödning. Utskottet menar att myndigheter och intresseorganisationer på regional och nationell nivå har en viktig funktion i detta arbete. Utskottet utgår från att de problem som har uppmärksammats i uppföljningen om markavvattning kommer att ingå i regeringens beredning av betänkande. LOVA-stöd upplevs fungera väl LOVA-stöd uppges spela en viktig roll när det gäller att hantera lokala övergödningsproblem och uppfylla nationella krav eller förväntningar. Stöd till LOVA upplevs i stor utsträckning ha stimulerat det lokala åtgärdsarbetet. Projekten är initierade genom kommuners eller andra aktörers frivillighet och finansieras till med egna medel. Ofta finns det en koppling till en ekonomisk drivkraft, t.ex. kommunens ansvar för vattentjänster, kommande krav på båttömningsstationer eller förväntningar på ökade skördar efter strukturkalkning. I många kommuner pågår omfattande aktiviteter på va-sidan. Konkreta va-åtgärder är ofta förenade med höga kostnader, varför LOVA-stödet i de flesta fall har använts till kunskapsinhämtning, vattenplanering och avloppsrådgivning. I uppföljningens fallstudier finns också exempel på omfattande och nytänkande kretsloppsprojekt som har möjliggjorts av LOVA-stöd. Givet stödets breda ansats och mångfalden av projekt är det intressant att beröra frågan om LOVA behövs mest som stimulansbidrag för planering och kunskapsinsamling, eller som åtgärdsmedel för att man har uppvisat ambitioner i vattenplaneringen. Fallstudierna ger här inte något entydigt svar, utan pekar mer på att det varierar från fall till fall. Det kan också noteras att om kunskapsprojekt kombineras med åtminstone en mindre konkret åtgärd anses det kunna bibehålla och stärka berörda aktörers fortsatta intresse och deltagande. En annan aspekt som de lokala aktörerna lyfter fram som grund för engagemang är stödets förutsägbarhet och kontinuitet. Man menar att neddragningen av LOVA-bidrag 2013 medförde osäkerhet om och ett fokusskifte när det gäller framtida miljöåtgärder. Dessa erfarenheter till trots visade sig antalet LOVA-ansökningar till de tre berörda länsstyrelserna vara eller ha ökat jämfört . Det finns således inget som tyder på att det totala engagemanget har avstannat. Det finns därtill en utbredd positiv acceptans för stödets krav på medfinansiering. Utskottet noterar detta och att konkurrens om tillgängliga medel sannolikt höjer kvaliteten i de projekt som beviljas medel. Inom LOVA har relativt många projekt rört båtområdet. De genomförda insatserna och den kommande bestämmelsen om ett förbud mot tömning av båttoaletter bedöms ha avsedd effekt på den lokala vattenkvaliteten. Utskottet noterar att båtområdet har svarat för en mycket liten andel av näringsläckaget till haven. Det är därför välkommet att nya LOVA-projekt inriktas mot de sektorerna som har störst utsläpp och hög potential för kostnadseffektiva åtgärder. Det är då viktigt med långsiktighet och att formen för återrapportering till myndigheter är ändamålsenlig utifrån projektens möjlighet att nå avsedda resultat. Huvudsakligen positiva erfarenheter av uppnådda resultat Bland kommuner, föreningar och sammanslutningar av lantbrukare finns en tillfredsställelse över att LOVA ger möjlighet att vidta åtgärder för den lokala miljön. Detsamma gäller andra projekt som länsstyrelser, kommuner eller vattenråd har genomfört med medel ur bl.a. BSAP-fonden och Life plus, eller med särskilda medel från havsmiljöanslaget. Fallstudierna visar flera exempel på projekt där minskat näringsläckage och externa lokala nyttor har påvisats. Våtmarker och reningsanläggningar upplevs ha potential för att öka det allmänna naturintresset och miljömedvetenheten. Förtroenden och relationer mellan aktörer kan utvecklas när man vidtar åtgärder tillsammans. Som nämndes ovan finns särskilt goda erfarenheter av strukturkalkning. Bland stödmottagare inom landsbygdsprogrammets miljöersättningar är bilden inte lika entydigt positiv, bl.a. eftersom man tycker sig ha relativt lite kunskap om vilken skillnad den egna insatsen egentligen gör för miljön. Till skillnad från dem som får stöd från LOVA och vissa andra bidrag har landsbygdsprogrammets stödmottagare inte krav på att beräkna och redovisa åtgärdernas miljöeffekter. LOVA-projekt har gemensamt (båttvättar undantaget) att de ska bidra till ett minskat näringsläckage. Därutöver kan skillnaderna vara större än likheterna. Ett LOVA-projekt som kostar behöver sannolikt bedömas efter andra kriterier än projekt som omsätter . Projekts omsättning, komplexitet och möjlighet att mäta miljöeffekter skiljer sig i viss utsträckning även mellan sektorer. Svårigheter finns också i de fall det handlar om mindre beprövade metoder, som kanske inte är kostnadseffektiva på kort sikt. Lokala aktörer framhåller det positiva i att LOVA inte är bundet till vissa sektorer eller åtgärder, eftersom det lämnar utrymme både för att testa nytt och för att hitta kombinationer av finansiering. Utskottet vill understryka att trots de utmaningar som är förenade med att följa upp miljöeffekterna bör detta vara ambitionen i alla slags projekt. De åtgärder som vidtas med kända metoder bör vara kostnadseffektiva. Därtill är det önskvärt att LOVA eller liknande bidrag kan stödja utvecklingen av potentiellt lovande åtgärder där kunskapen om effekter är relativt begränsad. Det är i sammanhanget viktigt att goda exempel och erfarenheter får spridning, liksom att mindre goda exempel inte upprepas. Inte entydigt om vattenrådens potential Vattenråden har etablerats för att sammanföra olika intressenter i ett avrinningsområde. Fallstudierna visar att vattenrådens funktion och uppnådda resultat varierar. Det finns exempel på vattenråd som engagerar och bedriver gemensamma åtgärder, men det kan finnas en frustration över bristen på egna medel. Det finns också mer nybildade vattenråd med en mer begränsad roll. Att vattenråd når framgång upplevs ofta bero på enskilda personers drivkrafter och förmåga att skapa dialog. Kommunerna är olika engagerade i vattenråden, och man ser olika på sina uppgifter. Delvis beror detta på hur mycket man tycker att man berörs av det aktuella avrinningsområdet. Om medlemmarna har skilda uppfattningar om rådets syfte blir steget till en gemensam syn och eventuella åtgärder långt. Vattenråden kan vara aktiva på olika nivåer.