bet · H101NU10 · 2014-02-26 00:00:00 — 21) anges att regeringen i enlighet med bestämmelserna i energieffektiviseringsdirektivet kommer att överlämna tredje handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen. Enligt energieffektiviseringsdirektivet ska medlemsstaterna göra detta . har lämnat sin rapport till handlingsplanen för energieffektivisering (ER 2013:31) till regeringen. Det kan här tilläggas att har lämnat in två handlingsplaner, , till kommissionen i enlighet med bestämmelserna i energitjänstedirektivet. Energitjänstedirektivet har upphävts i och med att energieffektiviseringsdirektivet trätt i kraft. Regeringen framför i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att generellt verkande styrmedel, såsom energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel, genom prissignaler ger incitament till energieffektivisering. Inom vissa sektorer och delsektorer, särskilt de där utgifter för energi står för en mindre del av de totala utgifterna, är dessa prissignaler mindre verkningsfulla av olika skäl. Kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder ges därför genom regleringar, t.ex. minimikrav på energiprestanda för energirelaterade produkter och byggnader. Statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning bör, vid sidan av generella ekonomiska styrmedel och reglering, inriktas på undanröjande av informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer. Vidare anges i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att med stöd av kommer ett nationellt program för energieffektivisering att genomföras –2020. Regeringen föreslog att tillförs som nationell medfinansiering till detta program. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2013/14:NU3). Därutöver kommer även insatser inom området energieffektivisering, användning av förnybar energi och koldioxidsnål teknik att genomföras inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. I det följande tar utskottet först ställning till förslag om mål för energianvändningen i . Därefter behandlas motioner om energieffektivisering i byggnader och, avslutningsvis, behandlas motioner i övrigt om energieffektivisering. Mål för energianvändningen i beslutade på förslag av regeringen om att målet för energieffektivisering ska vara effektivare användning 2020 jämfört med . I motion 2013/14:N425 (S) föreslås att målet till 2020 vad gäller energieffektivisering höjs från . har återkommande behandlat frågan om mål för energieffektivisering, vilket senast skedde (bet. 2013/14:NU3). Utskottet anser att det av fastställda målet om effektivare energianvändning till 2020 ska kvarstå och att därmed inte bör uppmana regeringen att vidta några åtgärder med anledning av den nämnda motionen. Med hänvisning till det sagda avstryker utskottet därmed motionen i berörd del. Utskottet konstaterar att regeringen har för avsikt att lägga fram en proposition om genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet i . Genomförande av direktivet omfattar bl.a. energieffektivisering i byggnader. Utskottet kan inte se någon anledning för att föregripa regeringens proposition om genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet. Med det anförda avstyrks motionerna 2013/14:C390 (SD), 2013/14:N215 (MP) och 2013/14:N374 (S) i berörda delar. Med anledning av vad som sägs i motionerna 2013/14:N215 (MP) och 2013/14:N425 (S) om vita certifikat vill utskottet påminna om att återkommande avslagit motioner om att införa ett system med sådana certifikat. Utskottet hänvisar därför till vad det anförde i frågan (bet. 2012/13:NU17). Det är fortfarande utskottets uppfattning att inte bör uppmana regeringen att införa ett system med vita certifikat. Med hänvisning till detta avstryks motionerna 2013/14:N215 (MP) och 2013/14:N425 (S) i aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om biogas. Utskottet hänvisar till den pågående beredningen inom av de förslag som utredningen fordonstrafik lämnat och anser inte att det pågående arbetet bör föregripas av . Jämför reservationerna 7 (S, MP, V) och 8 (SD). I kommittémotion 2013/14:MJ493 av m.fl. (S) yrkande 13 framhålls behovet av en tvärsektoriell biogasstrategi. Strategin bör enligt motionärerna bl.a. innehålla krav på att kommunala avloppsplaner samordnas med energiplaneringen, att ökat energiutbyte tas upp vid prövning och tillsyn enligt av biogasproduktion och att stärka forskningen kring avvattning av biogödsel. I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) yrkande 33 anförs att biogasen är en viktig energikälla som dels bidrar till att ta bort klimatskadliga utsläpp av metangas, dels ersätter fossila bränslen. Regeringen bör presentera en tvärsektoriell biogasstrategi med en övergripande plan för hur staten, regioner och kommuner ska kunna samarbeta och hur företag ska kunna utvecklas och testa innovationer och pilotprojekt. I motion 2013/14:N409 av m.fl. (S) anförs att biogas behöver ett mer aktivt stöd för att kunna utvecklas. Motionärerna uppmanar därför regeringen att se över möjligheterna att avsätta resurser och se till att styrmedel och skatter verkligen gynnar utvecklingen i alla led, bl.a. genom medverkan till att blir en pilotregion för biogas, ett nationellt mål sätts för biogasen, att satsningar på biogasinfrastruktur prioriteras, att demonstrationsanläggningar för småskalig biogasteknik utvecklas och att ytterligare forskning genomförs avseende biogas. Många som skulle vilja starta eller utöka sin biogasproduktion tvekar , konstateras det i motion 2013/14:N282 av (M). Motionären anser därför att det är av stor vikt att regeringen fortsätter att uppmuntra till att fler biogasanläggningar byggs och till att produktionen av biogas i ökas. I motion 2013/14:N238 av m.fl. (MP) framhålls att biogasen förutspås bli en viktig energiform och att en ökning av produktionen är väsentlig för en omställning till ett fossiloberoende samhälle. Biogasen kan komma att bli en viktig del för framtidens transporter. Det krävs därför en helhetsstrategi med mål och åtgärder för biogasen för att de konkreta förändringarna som behövs ska komma till stånd, vilket saknas (yrkande 1). Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om ett nationellt mål om årlig biogasproduktion 2020 för att klara klimatomställningarna av transporterna (yrkande 2). Vidare menar motionärerna att eftersom det är svårt att få banklån för investeringar bör det göras en översyn av möjligheterna att inrätta en statlig lånegaranti för att underlätta för dem som vill investera i biogasanläggningar (yrkande 9). I motion 2013/14:T335 av (SD) yrkande 2 framförs att regeringen bör tillsätta en utredning för att få till stånd en utbyggnad av stamgasnätet i jordbruksintensiva regioner. Detta för att stimulera utvecklingen av biogasproduktion genom att underlätta för producenter att koppla sig till stamgasnätet. En central del för att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är att producenterna kan koppla sig till gasnäten, anförs det i motion 2013/14:N323 av (SD). Denna utbyggnad bör nå ut till de jordbruksintensiva regionerna, där potentialen att nyttja stallgödsel är stor (yrkande 1). I motionen efterfrågas även en nationell gasstrategi för maximal samhällsnytta. Motionären anför att generella regelverk inte behöver vara det samhällsekonomiskt bästa, utan snarare kan stordriftsfördelar skapas genom att investeringar koncentreras till geografiskt begränsade områden (yrkande 7). Biogas produceras i främst från inhemska råvaror, såsom avfall eller slam från avloppsreningsverk. Biogasproduktionen uppgick till 1 589 GWh, vilket är en ökning jämfört med då 1 473 GWh biogas producerades. Av den producerade gasen gick till uppgradering, till värmeproduktion och till elproduktion, medan facklades1[ Fackling innebär att gasen bränns bort, antingen av säkerhetsskäl eller på grund av överskott.] Det främsta användningsområdet för uppgraderad biogas är som drivmedel i gasfordon. såldes 806 GWh biogas som fordonsgas. Den större delen av biogasproduktionen var centrerad till ett fåtal län. , och stod för av landets biogasproduktion. Regeringens syn på biogasen I budgetpropositionen (utg.omr. 21) konstaterar regeringen att biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme. Den lovande utveckling med biogas för fordon som inletts i de senaste drygt tio åren bör fortsatt stimuleras. gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till att öka användningen av biogas. presenterade de tre myndigheterna rapporten till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). I rapporten konstateras att den samhällsekonomiska vinsten med biogas är mer beroende av hur biogasen produceras än vad den används till. All biogas är inte lika beroende av stöd för att konkurrera och all biogas medför inte samma samhällsnyttor. Förutsättningarna innebär att kostnaderna varierar kraftigt beroende på vilka råvaror som används. Rapporten innehöll förslag och slutsatser för att stärka biogasens konkurrenskraft som riktar sig till regeringen, regioner, kommuner, myndigheter och näringen. Ett av förslagen som nämns i rapporten är en metangasreduceringsersättning på per kWh för energi producerad ur stallgödsel. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (utg.omr. 23) att tillförs anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket –2023 för ett stöd för dubbel miljönytta med syfte att främja produktion av förnybar energi. Enligt uppgift från Landsbygdsdepartementet ska de extra medlen användas för rötning av stallgödsel för att producera råmetangas. En ersättning på per producerad kWh råmetangas föreslås till projektet. I propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen om ett 2050 utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Regeringen tillsatte utredningen fordonstrafik för att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i linje med visionen 2050 och prioriteringen till 2030. överlämnade utredningen betänkandet Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) till regeringen. Utredningen konstaterar bl.a. att det är viktigt med ett tydligt långsiktigt mål för biodrivmedel. Utvecklingen behöver drivas med kontinuitet och helhetssyn samt med respekt för att den kan vara tidskrävande. Förslagen bereds inom . fattade regeringen beslut om ett särskilt stöd till biogas. Stödet syftar till att sprida redan framtagen teknik som ännu inte är konkurrenskraftig på marknaden, och det ska gå till projekt som bidrar till ökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Stödet regleras genom förordningen (2009:938) om statligt stöd till åtgärder för produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. I budgetpropositionen föreslog regeringen en förlängning och förstärkning av stödet genom att ytterligare avsätts för detta ändamål –2016. beslutade om att ge stöd till tolv projekt inom biogasområdet. Dessa projekt omfattar totalt . Inom ramen för landsbygdsprogrammet 2007–2013 gavs investeringsstöd för biogasproduktion. bereds förslag till utformning av det kommande landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle och förnybar el och värme. Utskottet har tidigare behandlat förslag om en nationell biogasstrategi. Detta skedde då utskottet framhöll att utredningen fordonstrafiks förslag bör inväntas (bet. 2012/13:NU17). Utredningen har lämnat sina förslag till regeringen, och de bereds inom . Utskottet kan konstatera att ett flertal förslag i utredningen har bäring på biogasen. Enligt utskottets uppfattning bör inte regeringens beredning av dessa förslag föregripas med krav på en nationell biogasstrategi eller framställande av mål för produktionen av biogas. Utskottet anser inte heller att det är motiverat för att vidta någon åtgärd med anledning av förslaget i motion 2013/14:N323 (SD) om en nationell strategi för gas eller med anledning av övriga här aktuella motionsyrkanden. Med hänvisning till det anförda avstryks motionerna 2013/14:T335 (SD), 2013/14:MJ493 (S), 2013/14:N238 (MP), 2013/14:N282 (M), 2013/14:N323 (SD), 2013/14:N409 (S) och 2013/14:N425 (S) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om en prisförsäkring för industriell produktion av andra generationens biodrivmedel avslås av . Utskottet anser inte att bör föregripa den pågående beredningen inom av de förslag som utredningen fordonstrafik har lämnat. Jämför reservation 9 (MP). I kommittémotion 2013/14:T521 av m.fl. (MP) yrkande 16 föreslås att det införs ett stödsystem i form av en prisförsäkring för industriell framställning av andra generationens biobränsle. Det argumenteras för i kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) att det är ett stort problem för producenter av biodrivmedel att det saknas långsiktiga villkor som gör det lönsamt att göra större investeringar i ny industriproduktion. Motionärerna anser att det därför bör införas ett stödsystem i form av en prisförsäkring för industriell produktion (yrkande 43). I motion 2013/14:N440 av Per (MP) anförs att det i bör införas en prisförsäkring för industriell produktion av andra generationens biodrivmedel för att minska landets oljeberoende. Detta för att försäkra producenterna mot fallande världsmarknadspriser på fossila bränslen och mot riskerna av en fallande koldioxidskatt. Stödet ska omfatta produktion av andra generationens drivmedel som framställs på ett hållbart sätt. Med biodrivmedel menas vätskeformiga eller gasformiga bränslen som framställts av biomassa och som används för transportändamål. Begreppet förnybara drivmedel inkluderar utöver biodrivmedel även förnybar el som används för transportändamål. Med andra generationens biodrivmedel avses drivmedel som är producerade av restprodukter och avfall samt biomassa. Andelen förnybara drivmedel i vägtrafiken uppgick till , vilket är en ökning jämfört 2011. Om man räknar i enlighet med den metod som föreskrivs i förnybartdirektivet uppgick andelen förnybar energi i transportsektorn , vilket är en ökning jämfört med . Då direktivets mål för transportsektorn är förnybar energi har således uppnått detta mål. Inblandningen av andra generationens biodrivmedel i bensin och diesel har tredubblats jämfört med . låg inblandningen på knappt 400 GWh men ökade den till drygt 1 200 GWh. Det beror på att användningen av syntetisk diesel från restprodukter och avfall har ökat väsentligt jämfört . Regeringens syn på biodrivmedel I regeringens proposition En sammanhållen svensk klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Regeringen anger i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att den vill se en ökad andel förnybar energi i transportsektorn och säkerställa att de biodrivmedel som ersätter de fossila drivmedlen är hållbara. Generellt verkande styrmedel som sätter pris på utsläppen är grunden för omställningen. Dessa styrmedel behöver kompletteras med mer riktade styrmedel. För att få till stånd den önskade utvecklingen är det viktigt att styrmedlen är kostnadseffektiva, långsiktigt hållbara och förutsägbara. Regeringen förslog i budgetpropositionen en lag om kvotplikt för biodrivmedel. Syftet med förslaget är att stimulera användningen av biodrivmedel. Höginblandade och rena biodrivmedel ska fortsätta att vara skattebefriade även efter 2013. Avsikten är att skillnaden i beskattningen mellan hållbara höginblandade biodrivmedel och drivmedel utan fossilt innehåll och deras fossila motsvarigheter framöver ska fortsätta att vara lika stor som . Utredningen fordonstrafik framför i sitt betänkande Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) att ett tydligt långsiktigt mål för biodrivmedel är viktigt. Vidare bedöms potentialen vara god för produktion av biodrivmedel med bra klimatprestanda från jordbruksvaror och avfall. När det gäller styrmedel för främjande av biodrivmedel har utredningen två huvudförslag: en utvecklad kvotplikt som ökar användningen av förnybara bränslen och en ny prispremie som stöder producenter av biodrivmedel. Förslaget om den utvecklade kvotplikten innebär att kvotpliktens nivåer höjs stegvis utifrån den beslutade lagen (2013:984) om kvotplikt. Kvotplikten bör därefter successivt höjas till helt förnybara drivmedel. Förslaget om en prispremie innebär att produktionen garanteras en prispremie av en anläggnings produktion. Därtill får producenten den intäkt försäljningen av drivmedlet ger upphov till. Kostnaderna för prispremien ska enligt utredningen fördelas på samtliga i sålda drivmedel, exklusive drivmedel för sjö- och luftfart. Riktpriset trappas ned till 2025 då det väntas sammanfalla med priset på dieselbränsle. Utredningen bereds inom . Utskottet ser ett stort behov av att minska vägtrafikens koldioxidutsläpp och vill se en ökad andel förnybar energi i transportsektorn. presenterade utredningen fordonstrafik betänkandet Fossilfrihet på väg och gav förslag på åtgärder för att nå prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Ett av utredningens förslag innebär att produktionen av biodrivmedel ska garanteras en prispremie för att skydda producenten mot effekter av förändringar i dieselbränslepriset. Förslaget bereds inom , och utskottet anser att inte bör föregripa den pågående beredningen. Med detta avstyrker utskottet motionerna 2013/14:T521 (MP), 2013/14:T526 (MP) och 2013/14:N440 (MP) i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör vattenkraften. Utskottet hänvisar bl.a. till att det pågår ett omfattande utredningsarbete som på olika sätt berör vattenkraftsproduktionens framtid. Jämför reservationerna 10 (S, MP), 11 (V), 12 (S), 13 (MP, V) och 14 (S, MP, V). I kommittémotion 2013/14:N425 av m.fl. (S) anförs att vågkraft ger en förhållandevis liten påverkan på miljön och är ett energislag som utvecklas i många länder. Motionärerna vill därför se över möjligheterna att stödja vågkraft som en kompletterande förnybar energikälla (yrkande 24). Vidare anges i motionen att vattenkraften är en kraftkälla med stor potential, som behöver effektiviseras eftersom dess roll som reglerkraft kommer att öka i takt med utbyggnaden av förnybar intermittent elproduktion (yrkande 25). Motionärerna anser även att den småskaliga vattenkraften kan vara ett viktigt tillskott för utbyggnaden av den förnybara energin och förordar ett tillkännagivande om det (yrkande 26). I motion 2013/14:N417 av (M) anförs att en stor mängd elproduktion går förlorad genom den minskade produktionen från vattenkraftverk. ambition bör vara att öka produktionen av vattenkraft, främst genom effektivisering av redan utbyggda vattendrag och befintliga anläggningar. Detta skulle gynna den svenska exportindustrin. Motionären anser därför att regeringen bör se över möjligheten att förbättra förutsättningarna för att effektivisera och öka vattenkraftens produktionskapacitet. Vattenkraftsproduktionen är beroende av mängden nederbörd . producerades el från vattenkraft, vilket kan jämföras med den genomsnittliga årliga produktionen av vattenkraft som har beräknats till . Vattenkraftselen svarar för av den totala elproduktionen i . Det sker ingen nyutbyggnad av storskalig vattenkraft i . Däremot sker ett omfattande förnyelsearbete i många befintliga vattenkraftsanläggningar. Enligt Energimyndighetens Långtidsprognos 2012 kan effekthöjningar innebära att den genomsnittliga årliga produktionen ökar med . Den storskaliga vattenkraften står för av denna effekthöjning och övriga står den småskaliga vattenkraften för. Följande vattenkraftsanläggningar är enligt lag (2011:1200) om elcertifikat berättigade att bli tilldelade elcertifikat: småskalig vattenkraft som var i drift och som då hade en installerad effekt som inte var högre än 1 500 kW per produktionsenhet återupptagen drift i anläggningar som tagits ur drift före och som därefter tagits i drift efter utgången av 2002 nya anläggningar (anläggningar som tagits i drift första gången efter utgången av 2002) ökad produktionskapacitet i befintliga anläggningar (gäller produktionskapacitet som ökat efter utgången av ). Därutöver får , i det enskilda fallet, medge innehavaren av en produktionsanläggning rätt att bli tilldelad elcertifikat om denne på grund av myndighetsbeslut eller föreskrifter i annan lag eller förordning kan få en långsiktigt lönsam produktion eller om denne efter omfattande ombyggnader eller andra stora investeringar kan få en långsiktigt lönsam produktion och den installerade effekten är högst 15 MW. Regeringen om vattenkraftens roll Regeringen framhåller i budgetpropositionen (utg.omr. 21) att vattenkraften är en värdefull tillgång och som även kommer att spela en viktig roll för energiförsörjning och för att nå de mål om förnybar energi som satts upp inom EU. Nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Miljömålsberedningen – strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk beredning (dir. 2010:74), den s.k. Miljömålsberedningen, vars syfte är att nå en bred politisk samsyn kring komplexa och långsiktiga miljöfrågor. beslutade regeringen om ett tilläggsuppdrag (dir. 2012:95) för Miljömålsberedningen. Detta uppdrag innebär att beredningen ska föreslå en strategi för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik med ett helhetsperspektiv på havs- och sötvattenpolitik. Regeringen konstaterar att vatten påverkas av verksamheter och inriktningar inom ett stort antal politikområden utöver miljöpolitiken, t.ex. jordbruks-, fiske-, skogs-, transport- och energipolitiken. Visionen om en resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser innebär utmaningar för bl.a. ekologisk hänsyn vid vattenkraftsproduktion. Miljöberedningen ska redovisa uppdraget . Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2012:29, 2012:60 och 2013:37) för att se över reglerna om vattenverksamheter i och den s.k. restvattenlagen (1998:812). Utredningen ska föreslå ändringar som ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i och att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. ska en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas. Utredningen lämnade ett delbetänkande, Ny tid ny prövning – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2013:69), till regeringen. Uppdraget i övrigt ska slutredovisas . Utredningen konstaterar i sitt delbetänkande att med vattenverksamhet avses t.ex. uppförande och ändring av dammar och vattenkraftverk. Många av de vattenverksamheter och vattenanläggningar som finns bedrivs med stöd av äldre tillstånd och rättigheter. Detta innebär att de inte har prövats mot de bestämmelser om miljöhänsyn som innehåller , men att de kan ha ett tillstånd eller en rättighet enligt tidigare gällande regelverk. Utredningen föreslår bl.a. att det ska införas en regel som möjliggör en nyprövning av en vattenverksamhet för fortsatt drift av anläggningen. Syftet med förslaget är att befintliga verksamheter och därtill hörande anläggningar ska utformas och bedrivas i enlighet med dagens krav enligt och . Prövningen ska ske som om det vore en helt ny verksamhet eller anläggning. Utredningens delbetänkande har remissbehandlats. Enligt uppgift från bereds delbetänkandet inom . Nationell strategi för åtgärder inom vattenkraften Havs- och vattenmyndigheten och har på eget initiativ beslutat att ta fram en gemensam nationell strategi för åtgärder i vattenkraftverk i där både energi- och miljöintressen tas tillvara.