bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Utskottet noterar också att bl.a. Internationella arbetsorganisationen () har nämnt den svenska jobbgarantin för ungdomar som en av flera förebilder för den europeiska ungdomsgarantin (Youth guarantees: a response to the youth employment crisis?, ). Regeringens politik på området framhålls således, tvärtemot farhågorna i den socialdemokratiska motionen, som ett exempel att lära av för andra medlemsstater. Utskottet anser att samarbetet inom den öppna samordningsmetoden på det arbetsmarknadspolitiska området bör fungera just på detta sätt. Utskottet kan konstatera att när det gäller exempelvis övergången mellan skola och arbetsliv och utformningen av lärlingsanställningar är det som har samlat intryck från system i andra europeiska länder. När det gäller den grupp ungdomar som på grund av ofullständig utbildning riskerar att få svårt att etablera sig på arbetsmarknaden – vilken uppmärksammas i en av de landsspecifika rekommendationerna till – vill utskottet påminna om följande. Inom ramen för jobbgarantin för ungdomar finns dels möjlighet att kombinera deltagande i garantin med utbildning på deltid, dels möjlighet för de ungdomar som återvänder till studier att få den högre nivån av studiemedel. Utanför jobbgarantin finns bl.a. folkhögskolesatsningen för att stimulera ungdomar att återgå till utbildning och den skärpning av kommunernas informationsansvar för ungdomar till ett aktivitetsansvar som föreslagits i regeringens ungdomspolitiska proposition (prop. 2013/14:191). Det är enligt utskottets mening betryggande att den på olika sätt skapar nya möjligheter för de ungdomar som behöver komplettera sin utbildning. Utskottet instämmer i den socialdemokratiska ståndpunkten att måste stå upp för jämställdheten i . Det var därför enligt utskottets mening glädjande att statsrådet vid ett informationstillfälle i utskottet framhöll regeringens arbete för jämställdhet i EU-sammanhang, exempelvis inom ramen för det gemensamma EU-arbetet vid (CSW) och i arbetet med årets uppföljning av Pekingplattformen. Som redovisas i skrivelsen har regeringen därutöver bl.a. aktivt drivit frågan om att stärka jämställdhetsperspektivet i 2020-strategin. När det gäller kommissionens förslag om EU-regler för kvotering i bolagsstyrelser kan utskottet konstatera att fann att kommissionens förslag strider mot subsidiaritetsprincipen (utl. 2012/13:CU14, rskr. 2012/13:138). framförde bl.a. följande i sitt utlåtande: De regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör enligt utskottet förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. Det bedöms att det finns förutsättningar för att arbeta vidare nationellt med olika åtgärder för att stärka jämställdheten inom näringslivet. I har de börsnoterade bolagen inrättat en valberedning inom ramen för rådande självreglering. I självregleringen finns också regler om att eftersträva en jämn könsfördelning. Det går också att på andra sätt påverka attityden hos ägarna. De åtgärder som bör vidtas måste kunna anpassas till de rådande förhållandena i respektive medlemsstat med hänsyn till ägarstruktur, bolagsstyrning och annat jämställdhetsarbete. Som förslaget ser ut nu finns det enligt utskottet inte tillräckliga skäl att vidta åtgärder på EU-nivå. Målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bedöms kunna uppnås bättre genom nationella åtgärder. Utskottet ser ingen anledning att göra någon annan bedömning än civilutskottet och i frågan. Utskottet anser att regeringens arbete inom unionen även fortsättningsvis bör ha som huvudmål att ska uppfattas som ett föregångsland på jämställdhetsområdet inom ramen för ett öppet samarbete mellan medlemsstaterna. Målet bör inte vara att driva på för överstatlig lagstiftning som skulle kunna komma i konflikt med gällande svensk rätt. Utskottet instämmer i Socialdemokraternas föresats att ska konkurrera med kompetens och inte med låga löner. Vägarna till jobb måste bli fler och bredare, i synnerhet för ungdomar. Utskottet välkomnar därför att regeringens initiativ att tillsammans med arbetsmarknadens parter finna lösningar på hur fler unga kan få arbete gett resultat. Det ekonomiska stödet till arbetsgivare för att stimulera till anställning av unga på basis av yrkesintroduktionsavtal är enligt utskottets mening ett av flera goda exempel på detta. Utskottet anser också att en bra skola med kunskap i fokus som ger alla tillgång till utbildning av hög kvalitet är avgörande för sysselsättning och för att värna konkurrenskraft. När det gäller Europeiska socialfonden anser utskottet emellertid, till skillnad från Socialdemokraterna, att sammanhållningspolitiken huvudsakligen bör fokusera på de mest behövande delarna av unionen. Det s.k. sysselsättningsinitiativet för unga är enligt utskottets mening ett bra exempel på ett stöd som riktas mot de mest behövande delarna av EU. Stödet till de mer utvecklade delarna av unionen bör minskas betydligt och tydligt styras mot att stödja framväxten av ett innovativt och kunskapsbaserat näringsliv i linje med målen för 2020-strategin. Detta innebär naturligtvis inte något annat än att regeringen bör agera för att maximera återflödet till inom sammanhållningspolitiken och övriga utgiftsområden. Utskottet noterar också att –2020 kommer att omfattas av strukturfondsprogram inom målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning. Totalt omfattar programmen , varav ca från Regionalfonden och ca från Socialfonden. Utskottet välkomnar att regeringen, efter dialog med bl.a. arbetsmarknadens parter, fattade beslut om hur dessa 13 miljarder kan investeras för satsningar på fler i jobb och kompetensförsörjning, i form av ett förslag till nationellt socialfondsprogram för investeringar i tillväxt och sysselsättning. Programförslaget har tre huvudsakliga områden: kompetensförsörjning, bredare vägar till jobb och företagande för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden och satsningar på fler unga i jobb och utbildning. Nytt är att utrymmet för nationella satsningar har blivit större, privat medfinansiering har möjliggjorts och fokus på att stärka kopplingen mellan utbildning och arbetsliv tydliggjorts. Även stödjande insatser för verksamheter som planerar att ta emot t.ex. praktikanter möjliggörs. Det svenska förslaget till socialfondsprogram ska nu förhandlas med och godkännas av . Programmet beräknas starta tidigast . När det gäller frågan om ett s.k. socialt protokoll noterar utskottet att regeringen i skrivelse 2013/14:75 med anledning av tillkännagivande bl.a. anför att den anser det vara viktigt att värna de sociala rättigheterna inom EU. Regeringen ser emellertid ett antal risker med att verka för en fördragsändring av detta slag på EU-nivå. Processen skulle enligt regeringen kunna utlösa följdkrav på andra och mer långtgående förändringar som inte ligger i intresse. Genom Lissabonfördraget blev EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande och fick fördragsstatus, och det slås vidare fast att EU ska ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Regeringen anför att den ser positivt på den utveckling som Lissabonfördraget ger uttryck för, vilken regeringen menar slår fast att EU-samarbetet bygger på en tydlig social grund. Utskottet värdesätter att arbetsmarknadsminister vid sitt besök i utskottet redogjorde för hur regeringen arbetar inom EU med att värna sociala rättigheter och den svenska arbetsmarknadsmodellen, bl.a. i arbetet med den stärkta ekonomiska samordningen inom EU, påverkansarbete i och inför EU-förhandlingar på arbetsrättens område och regeringens arbete vid processer i . Utskottet välkomnar att regeringens utgångspunkt för EU-arbetet i dessa frågor är att medlemsstaternas befogenheter när det gäller arbetsmarknad och sociala frågor inte får försvagas. När det gäller de farhågor som framförs i den socialdemokratiska motionen om att kommissionen har ambitionen att undanta små och medelstora företag från arbetsmiljöregler noterar utskottet att kommissionen, i det meddelande om smart lagstiftning, COM(2013) 122, som presenterades , bl.a. uttalade att regler som syftar till att skydda människors hälsa och säkerhet måste tillämpas oavsett den ekonomiska aktörens storlek och att små och medelstora företag därför inte kan undantas från sådana regler. Utskottet noterar vidare att ställde sig bakom näringsutskottets granskning av meddelandet (utl. 2012/13:NU23). framhöll i sitt utlåtande bl.a. att det finns områden där varken företagens storlek eller omsättning kan skapa acceptans för undantag för företag. Dessa områden infattar regler inom bl.a. arbetsrättsligt skydd, arbetsmiljö och miljö. Utskottet instämmer i vad på förslag av näringsutskottet uttalat och anser därmed att det inte finns behov av något ytterligare riksdagsuttalande. Utskottet noterar slutligen, apropå vad som nämns i motionen, att EU:s nya arbetsmiljöstrategi försenats något, men att kommissionen beräknar lämna den . På den svenska arbetsrättens område kan utskottet – med anledning av vad som sägs i den socialdemokratiska motionen om att stärka regelverket som omger kollektivavtalen – konstatera att regeringen med anledning av tillkännagivande tillsatte en parlamentarisk utredning som utöver att utvärdera tillämpningen av den s.k. lex bl.a. också ska överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. Uppdraget ska redovisas . Utskottet välkomnar utredningen och anser inte att det behövs något ytterligare initiativ från sida. Utskottet kan sammanfattningsvis ställa sig bakom regeringens skrivelse 2013/14:115 i de delar som rör utskottets beredningsområde. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utskottet att motion 2013/14:U11 (S) yrkandena 16–21 bör avstyrkas. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (M), (S), (S), (S), (C), (S), (M), (KD), (SD), (M), (S), (FP) och (V). Verksamheten i Europeiska unionen (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: I hela måste arbetslösheten – och särskilt ungdomsarbetslösheten – sänkas rejält. För har vi socialdemokrater ett skarpt mål. Till 2020 ska antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar öka så mycket att då har lägst arbetslöshet i EU. För ungdomar vill vi införa en skarp garanti i . Alla arbetslösa unga ska senast erbjudas jobb, lärlingsplats, praktik eller utbildning. Att ha ett bra jobb är inte bara en ekonomisk trygghet, utan också en avgörande faktor för välmående och personlig utveckling. Ett samhälle där hög arbetslöshet tillåts bita sig fast blir också mycket bräckligt och en farlig grogrund skapas för olika former av främlingsfientlighet, nationalism och extremism. Det är därför en stor framgång att arbetsmarknadsministrarna inom EU har kommit överens om en ungdomsgaranti. Reformen är ett krav som drivits hårt av socialdemokrater över hela . Ungdomsgarantin är precis den typ av förändring som krävs för att den svenska arbetsmarknadspolitiken för unga ska börja fungera. har regeringens inställning varit den rakt motsatta: den har ansett att de unga arbetssökande inte ska ges ordentligt stöd förrän efter tre, av arbetslöshet. Om kvinnors sysselsättning i euroområdet höjdes till nuvarande nivåer för män skulle det kunna innebära en BNP-ökning på . har en potential på . Men regeringens politik har inte flyttat fram positionerna på arbetsmarknaden för kvinnor – tvärtom. Regeringen har bl.a. kraftigt försämrat anställningsskyddet för visstidsanställda, vilket framför allt drabbar kvinnor. har till och med fått kritik från för att inte leva upp till de minimikrav för skydd av anställningstryggheten som gäller inom EU. Efter en tuff politisk kamp presenterade kommissionären till slut ett konkret förslag om en lightvariant av kvotering. Vi anser att det i grunden är positivt att förslaget lagts fram, men att kryphålen är för stora. Att bygga ut barn- och äldreomsorgen, stärka föräldraförsäkringen, bekämpa lönediskrimineringen, reducera deltidsarbetet genom att göra heltid till norm och justera skattestrukturer som hindrar kvinnor att förvärvsarbeta är bara några av de ytterligare insatser som måste till. Det måste även regeringen börja arbeta för. Vare sig det gäller yngre eller äldre, människor i eller utanför arbetskraften ska arbetslösheten inte bekämpas med sämre villkor. I stället krävs en aktiv arbetsmarknadspolitik och investeringar i utbildning och företagande. På en global marknad är det viktigt att lära nytt snabbare än konkurrenterna. Människors kompetens är den enskilt viktigaste faktorn för att stärka konkurrenskraft när jobben förändras. För att den som har ett arbete ska kunna och våga byta jobb mitt i livet behövs satsningar på vuxenutbildning. Socialfonden har en viktig roll och bör inte begränsas till de allra fattigaste länderna. I stället behövs ett omfattande arbete för ett hållbart och uthålligt arbetsliv i hela EU. För oss socialdemokrater är det självklart att människor ska kunna röra sig fritt inom EU och arbeta var de vill, men den fria rörligheten får inte utnyttjas för att pressa ned löner, arbetsvillkor eller hota rätten för arbetsmarknadens parter att sluta kollektivavtal om arbets- och anställningsvillkor. Den fria rörligheten får heller aldrig användas för att skapa konkurrens med löne- och anställningsvillkor. I ska svenska kollektivavtal gälla och alla arbetstagare ska behandlas lika och ha rätt till likvärdiga löner och anställningsvillkor oavsett nationalitet. På europeisk nivå behövs en återhämtningsplan och bättre samordnade och direkta åtgärder mot den ekonomiska krisen, inte en återgång till den kasinokapitalism som föregick krisen. måste få ett socialt protokoll som rättar till den nuvarande oroande obalansen mellan fri rörlighet för tjänster och fackliga rättigheter. Den måste kräva och med kraft driva att EU ska anta ett socialt protokoll som gör det tydligt att de grundläggande fackliga rättigheterna inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. Om människor ska arbeta längre krävs att arbetskraften hänger med i arbetsmarknadens utveckling. Det krävs också att individerna klarar av en höjd förändringstakt i det egna arbetet. Alla tankar om höjd pensionsålder faller platt om det inte finns en väl utarbetad strategi för hur arbetsmiljön ska förbättras. I EU-arbetet är det viktigt att slå fast att arbetsmiljödirektiven är minimidirektiv. Att som kommissionen kritisera medlemsstater som har högt satta ambitioner riskerar att innebära att den lägsta tillåtna skyddsnivån också blir den högsta. För oss är det självklart att alla arbetstagare i ska ha rätt till en god arbetsmiljö. Därför är det skrämmande att kommissionen finner det legitimt att undanta ett stort antal arbetstagare från viktiga delar av arbetsmiljöreglerna. Det är särskilt allvarligt mot bakgrund av att kommissionen meddelat att den inte kommer att lägga fram en ny strategisk plan med hänvisning till den ekonomiska krisen. Vi socialdemokrater anser att ska ta fram en ny arbetsmiljöstrategi. Rörligheten över gränserna är en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling, men det krävs också regler för att säkerställa att rörligheten inte leder till social dumpning, konkurrens genom låga löner. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter tar ansvaret för lönebildningen. EU har inte rätt att direkt eller indirekt reglera löneförhållandena i . Alla försök från att lägga sig i lönebildningen ska avvisas. Den säger sig stå upp för den svenska kollektivavtalsmodellen, men det är bara läpparnas bekännelse. I samband med den s.k. Lavaldomen 2007 valde regeringen att genomföra mer långtgående försämringar än vad krävde. innehåller en rad allvarliga brister som öppnar för konkurrens genom dumpning av löner och villkor. Därför måste regelverket som omger kollektivavtalen bli starkare. Efter ett tillkännagivande i tillsattes en utredning om att bl.a. se över lex , vilket vi ser som mycket positivt. Vi anser att motion 2013/14:U11 (S) yrkandena 16–21 bör tillstyrkas. Verksamheten i Europeiska unionen (SD) (SD) anför: Rörligheten över gränserna är en viktig drivkraft för ekonomisk utveckling, men det krävs också regler för att säkerställa att rörligheten inte leder till social dumpning, konkurrens genom låga löner. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter tar ansvaret för lönebildningen. anser att EU inte har rätt att direkt eller indirekt reglera löneförhållandena i . Alla försök från att lägga sig i lönebildningen ska avvisas. Den säger sig stå upp för den svenska kollektivavtalsmodellen, men det är bara läpparnas bekännelse. I samband med den s.k. Lavaldomen 2007 valde regeringen att genomföra mer långtgående försämringar än vad krävde. innehåller en rad allvarliga brister som öppnar för konkurrens genom dumpning av löner och villkor. Därför måste regelverket som omger kollektivavtalen bli starkare. Efter ett tillkännagivande i tillsattes en utredning om att bl.a. se över lex , vilket är mycket positivt. Jag anser att motion 2013/14:U11 (S) yrkande 21 bör tillstyrkas. Verksamheten i Europeiska unionen (SD) (SD) anför: De europeiska arbetsmarknaderna är nära sammanflätade och de europeiska länderna är på många sätt ömsesidigt beroende av varandra. vill verka för ett stort mått av dialog och erfarenhetsutbyte mellan och de övriga europeiska länderna när det gäller sysselsättnings- och arbetsmarknadsfrågor. bör lägga stor vikt vid insatser för att dela med sig av sina egna erfarenheter och lära av andra i syfte att kunna undvika deras misstag och upprepa deras framgångar. grundläggande och principiella uppfattning är dock att alla former av styrning och beslutsfattande inom det arbetsmarknadspolitiska området bör vara en uteslutande nationell angelägenhet. Tyvärr är fortfarande ensamma i om att konsekvent, i både ord och handling, hävda denna ståndpunkt. Trots utfästelser från övriga partier om att till varje pris värna den svenska modellen, fortsätter de den gradvisa processen mot att på olika sätt flytta in allt fler delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken i EU-systemet. De långsiktiga konsekvenserna av att bevilja den alltmer federalistiska unionen ett ökat tillträde till och en ökad kontroll över den svenska arbetsmarknadspolitiken kan inte överblickas. Beslut i denna riktning är därför oansvariga och demokratiskt tvivelaktiga även när det gäller till synes behjärtansvärda initiativ såsom ungdomsgarantin, Euresprogrammet m.m. förhoppning är att ska bromsa all vidare överföring av makt och kontroll över den svenska arbetsmarknadspolitiken till EU och i stället påbörja en process mot maktåtertagande och ökat nationellt självbestämmande. Verksamheten i Europeiska unionen (V) (V) anför: har såväl principiella invändningar som invändningar i sak mot delar av regeringens verksamhet inom och visavi den Europeiska unionen. har dock inte lämnat in någon motion på regeringens skrivelse 2013/14:115. I stället har synpunkter på EU-relaterade frågor inom arbetsmarknadsområdet framförts löpande under verksamhetsåret. Själva formen för hanteringen av dessa frågor belyser viktiga problem med EU-systemet. Det finns en ständig anledning till oro för att icketransparenta processer runt och juridiska överväganden i ska vara det som i grunden påverkar svensk arbetsmarknadspolitik, i stället för demokratiskt förankrade och öppet debatterade beslut. ser det som avgörande att lönebildningen i sker i enlighet med den svenska modellen, där starka parter tecknar kollektivavtal och med möjlighet att genomföra konfliktåtgärder för att få till stånd sådana avtal. Försök från att direkt eller indirekt påverka lönebildningen måste avvisas. Regeringen har uttryckt stöd för den svenska modellens grundprinciper. Men i viktiga avseenden har regeringens faktiska agerade pekat i en annan riktning eller varit märkligt svagt. Det gäller inte minst hanteringen av den s.k. Lavaldomen. , som regeringen genomdrev efter domen, har mött stark kritik från såväl som . Frågan ligger nu i en utredning, efter ett tillkännagivande från . utgår från att nämnda kritik ska beaktas i översynen, men regeringen har inte uttryckligen velat komplettera direktiven, vilket är problematiskt. är också tveksamt till att regeringen avfärdat kravet på att driva frågan om ett bindande socialt protokoll i EU, med hänvisning till att detta skulle kunna leda till andra bakslag. Regeringen uppvisar inte något större intresse för frågan och inte heller för att respektera viljeyttringar.