bet · H201JuU1 · 2014-12-11 00:00:00 — Av förordet till rapporten framgår att den ska kunna användas som ett underlag för att ta fram strategier för arbetet med att förebygga sexualbrott mot barn samt i arbetet med att tillförsäkra unga offer för grova sexualbrott det stöd som de är berättigade till. Det utvecklingsarbete som har bedrivits inom polisorganisationen när det gäller bemötande av och information till brottsutsatta följdes upp med en brottsofferundersökning. Undersökningen mäter hur personer utsatta för brott upplever sina kontakter med polisen, dels i samband med att de anmäler brott, dels efter att anmälan är gjord. Enligt de övergripande nationella resultaten är de brottsutsatta generellt sett nöjda med sina kontakter med polisen. Det gäller främst kontakterna i samband med anmälningstillfället. Undersökningen visar också att kvinnor är mer nöjda än män och att nöjdheten tycks öka i takt med stigande ålder. Ett arbete med att analysera resultaten lokalt samt att upprätta åtgärdsplaner har påbörjats vid polismyndigheterna (prop. 2014/15:1 utg.omr. 4, s. 58 f.). Nämnda arbeten är en uppföljning av tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av de åtgärder som genomförts för att förbättra polisens information till brottsoffer (2010/11:JuU1, rskr. 2010/11:101–102). Regeringen har, som anfördes ovan i avsnittet om Prioritering av olika slags brott, gett i uppdrag att utveckla arbetet mot hatbrott. Uppdraget syftar bl.a. till att stärka kunskapen inom polisen om hatbrott. har i ett tillkännagivande, efter förslag från justitieutskottet, ansett att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk kommitté för att granska varför det är så få våldtäktsanmälningar som leder till åtal och fällande dom (bet. 2013/14:JuU37, rskr. 2013/14:162). Regeringen har därefter tillsatt en utredning med en parlamentarisk referensgrupp som ska göra en bred översyn av våldtäktsbrottet (dir. 2014:123). I uppdraget ingår bl.a. att ge förslag på en helt ny reglering som innebär att det ställs högre krav på gärningsmannen i en sexuell situation. Det handlar om ett särskilt straffansvar för oaktsamhet eller vållande. Utredaren ska även granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder och hur rättsväsendet i övrigt hanterar ärenden om våldtäkt, analysera orsakerna till att så få våldtäktsanmälningar leder till åtal och fällande dom, och överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete inom området. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade att sexualbrottsutredningen (Ju 2014:21) ska ombildas till en parlamentariskt sammansatt kommitté. har tillsammans med regeringens uppdrag att gemensamt verka för att vittnesstödsverksamhet bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter (Ju2006/5404/). I syfte att vidareutveckla verksamheten överväger och alternativ för att säkerställa en långsiktigt hållbar och likvärdig vittnesstödsverksamhet i hela landet. En redovisning ska lämnas . Vidare har Brå i uppdrag att studera målsägandes medverkan i rättsprocesserna med fokus på hur denna kan öka. I uppdraget ingår också att belysa vilket stöd målsäganden är i behov av och hur stödet bäst kan tillgodoses och utvecklas. Uppdraget ska redovisas (prop. 2014/15:1 s. 27). tillkännagav att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av de förbättringsåtgärder som vidtas inom rättsväsendet när det gäller bemötande och stöd till brottsoffer (2012/13:JuU1, rskr. 2012/13:124). Med anledning av tillkännagivandet aviserade regeringen två nya uppdrag, dels ett uppdrag avseende vittnesstödsverksamheten, dels ett uppdrag att genomföra en uppföljning av hur larm- och skyddspaket fungerar (skr. 2013/14:75). Regeringen har gett och i uppdrag att lämna förslag till en långsiktig hållbar organisation för finansiering av vittnesstödsverksamheten (Ju2014/3767/). Uppdraget ska redovisas . trädde bestämmelser i kraft som har till syfte att stärka säkerheten i domstolarna och skapa förutsättningar för alla som besöker eller verkar i en domstol att känna sig trygga och säkra där (prop. 2011/12:63). har gett regeringen till känna att det finns skäl att genomföra en utvärdering av säkerheten i domstol för målsägande och vittnen (bet. 2011/12:JuU24 och rskr. 2011/12:234). Regeringen gav i regleringsbrevet avseende Domstolar i uppdrag att genomföra en utvärdering av säkerheten i domstol för målsägande och vittnen. redovisade uppdraget i rapportserie 2014:1. slutsats är att säkerheten för målsägande och vittnen i domstol allmänt sett är god, men att det på vissa områden kvarstår en del förbättrings- och utvecklingsarbete. Regeringen beslutade () att tillsätta en särskild utredare som ska föreslå hur arbetet mot diskriminering kan organiseras och effektiviseras (dir. 2014:10). Syftet med utredningen är att ge förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Utredaren ska bl.a. analysera rättsliga möjligheter och mandat för () när det gäller handläggning av anmälningar, förlikningsförfaranden och talerätt och se om det behövs förtydliganden; ta ställning till om det statliga stödet till organisationer och stiftelser som arbetar mot diskriminering används på ett effektivt sätt; ta ställning till om länsstyrelserna bör få ett utökat ansvar för arbete mot diskriminering samt analysera hur samarbetet mellan DO och fungerar. Den särskilda utredaren ska lämna sina förslag . I proposition 2013/14:232 Utökade befogenheter för civilanställda inom och anför regeringen att det av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom och för uppgifter som endast får utföras av polismän. Regeringen föreslår därför att vissa befogenheter inom utredningsverksamheten ska ges till civilanställda vid och . Förslagen innebär bl.a. att civilanställda vid dessa myndigheter ska ha möjlighet att hålla fler förhör och delge information om förenklad delgivning. Utskottet föreslog att skulle anta regeringens lagförslag och avslå de följdmotioner som väckts med anledning av propositionen (bet. 2014/15:JuU3). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2014/15:23). startade i en ny satsning mot djurplågeri och djurskyddsbrott, djurskyddspolisen. Målet är bl.a. att utveckla det förebyggande arbetet, öka lagföringen och skapa en mer rättssäker hantering av djurskyddsbrott. Ett antal arbeten pågår för att höja de brottsbekämpande myndigheternas kompetens när det gäller att möta den brottslighet som sker på internet eller som har internetrelaterade inslag. Mot bakgrund av den snabbt framväxande bedrägeribrottsligheten har en utredare föreslagit att ett nytt brott mot systematiska fakturabedrägerier införs (Stärkt straffrättsligt skydd för egendom, SOU 2013:85). Utredaren har också föreslagit att ett nytt brott som kriminaliserar identitetsstöld bör införas. Förslagen bereds inom . En särskild utredare har också tillsatts för att kartlägga omfattningen och karaktären av problemen med fakturabedrägerier (dir 2014:12). Utredaren ska med beaktande av kartläggningen överväga behovet av förändringar i framför allt civilrättslig, näringsrättslig och civilprocessrättslig lagstiftning. Uppdraget ska redovisas . Vidare har en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar (dir. 2014:74). En parlamentariskt sammansatt kommitté (Ju2014:09) arbetar med att kartlägga och analysera riskerna för intrång i den personliga integriteten vid användning av informationsteknik i privat och offentlig verksamhet. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska utvärdera den nya domstolsorganisationen i fråga om specialisering av handläggningen av skattemål och analysera om det finns behov av att stärka rättssäkerheten ytterligare när det gäller dessa mål, framför allt genom en ökad specialisering av skattemålshanteringen i domstol (dir. 2013:49). Utredningen, som tagit namnet Specialisering för skattemål och fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen (Ju2013:08), ska redovisa sitt uppdrag . Rättsväsendets arbete mot brottslighet på internet Utskottet konstaterar att andelen brott som begås med hjälp av modern teknik ständigt ökar och att rättsväsendet inte har hunnit följa med i utvecklingen. För att bättre bekämpa den brottslighet som sker på internet är det viktigt att stärka rättsväsendets kompetens i detta arbete. I propositionen påtalar regeringen de brottsbekämpande myndigheternas behov av såväl allmänna kunskapshöjande åtgärder som expertkompetens i arbetet med att bekämpa brottsligheten på internet. Regeringen redogör även för det arbete som pågår i dessa frågor. Enligt utskottets uppfattning behöver emellertid ytterligare åtgärder vidtas för att höja kunskapen om och stärka rättsväsendets arbete med att bekämpa brottsligheten på internet. Utskottet föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att ytterligare åtgärder bör vidtas för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet. Därmed tillstyrker utskottet motion 2014/15:2969 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Övriga frågor om kompetens och bemötande Vad gäller övriga motionsyrkanden om kompetens och bemötande har utskottet uttalat sig om liknande motionsyrkanden, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2013/14:JuU1 s. 87 f.). Även vid det tillfället betonade många motionärer vikten av att anställda inom rättsväsendets olika myndigheter har en hög kompetens inom olika områden. Utskottet instämde i detta. Utskottet konstaterade också att det inom rättsväsendets myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen inom många olika områden. Utskottet ansåg att det var självklart att de personer som kommer i kontakt med myndigheterna får ett professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. Utskottet vidhåller denna inställning och understryker att frågor om kompetens och bemötande är av central betydelse för att rättsväsendets myndigheter ska kunna fullgöra den viktiga uppgiften att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Våldtäktslagstiftningen och dess tillämpning har fått ett stort intresse och uppmärksamhet i den samhällspolitiska debatten. Utskottet välkomnar den utredning som regeringen tillsatt efter tillkännagivande och att utredningen numera ombildats till en parlamentariskt sammansatt kommitté. Utskottet konstaterar att regeringen lämnat ett lagförslag vars syfte bl.a. är att inom och i ökad omfattning kunna använda personal med annan kompetens än den som en polisman har. Utskottet välkomnar det kontinuerliga arbete som pågår i frågor som gäller bemötande av brottsoffer. Som framgår ovan har och ett uppdrag från regeringen att gemensamt verka för att vittnesstödsverksamhet bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter i . Utskottet vill betona att denna verksamhet, som når ett stort antal brottsutsatta och vittnen, är av stor betydelse. Utskottet välkomnar det arbete som pågår för att utveckla denna verksamhet. Utskottet vill även framhålla att det är viktigt med uppföljning och utvärdering av rättsväsendets verksamhet. Detta för att myndigheterna ska kunna veta vad som behöver förbättras. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att har anledning att göra något ytterligare tillkännagivande när det gäller kompetens- och bemötandefrågor. Utskottet föreslår att avslår de övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Antagningen till polisutbildningen, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1109 av och (SD) yrkandena 1–5. har gång på gång vidtagit åtgärder för att göra poliskårens sammansättning mer ”politiskt korrekt”. Man har bl.a. förändrat antagningskraven till polisutbildningen till det sämre. De fysiska kraven har sänkts för båda könen till kvinnornas nivå. Vidare har man tagit bort både språkprovet i svenska och kravet på att ha skrivit ett högskoleprov. Enligt uppgifter i massmedia har den svenska polisutbildningen nu de lägsta antagningskraven i . Dagens högkvalificerade poliskår sänks därför till en lägre nivå. Ytterst är detta ett självmål i spelet mot de grova brottslingarna. Det är också ett slag i ansiktet på alla duktiga poliser, vilkas yrke nu får sänkt status. Kampen mot brottsligheten och arbetet för samhällstryggheten måste vara det främsta målet vid rekryteringen av nya poliser. Det är därför viktigt att inte tumma på fysiska och språkliga kvalifikationer. Även kvinnor och personer med invandrarbakgrund kan komma in på en polisutbildning med kvalitetssäkrande krav om de verkligen är lämpade för yrket. Vi vill därför att de fysiska kraven för båda könen ska höjas till den nivå som tidigare gällde för manliga sökande. Vi anser också att språkprovet i svenska och kravet på att ha skrivit högskoleprovet ska återinföras. Rekryteringen till polisen ska vara både rättvis och kvalitetssäkrande. Polisen ska därför inte tillåtas att bedriva någon positiv särbehandling genom att anta personer till polisutbildningen som är mindre kvalificerade än andra sökande, men som är av ett visst kön eller har en viss etnisk bakgrund. I konsekvens med detta ska polisen inte heller tillåtas att bedriva rekryteringskampanjer som vänder sig särskilt till minoriteter eller till personer av ett visst kön. Effektivare polis, punkt 9 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1218 av och (M) yrkande 1. När samhället utvecklas måste viktiga samhällsfunktioner följa med. Polisens högsta prioritet är att stävja brott och att arbeta med att utveckla sina arbetsmetoder för att följa med i utvecklingen. Trots de senaste årens ökade resurser till rättsväsendet ligger andelen personuppklarade brott på ungefär samma nivåer . Många människor som drabbats av brott upplever att brotten inte upp och att polisen i en del fall inte ens gör en platsundersökning. Det är oacceptabelt att otrygghet och brottslighet är ett så pass stort samhällsproblem i ett av världens mest utvecklade länder där vi dessutom betalar hög skatt. Man ska dock komma ihåg att brotten blir alltmer komplicerade och därmed svårare och mer tidskrävande att utreda. Det handlar därför inte bara om mer resurser utan även om effektivitet, nya arbetssätt, ökad kunskap och ny teknik. Den nya organisationen med en sammanhållen polis är enligt vår mening en viktig förutsättning för en effektivare polis. Det får ankomma på regeringen att genom sin styrning av tillse att vad vi nu har anfört tillgodoses. Fler lokala poliser, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2014/15:1228 av (M) yrkande 1, 2014/15:1630 av och (M), 2014/15:2336 av och (M), 2014/15:2456 av (C) yrkande 6 och 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Jag delar utskottsmajoritetens uppfattning att det är viktigt med en lokalt förankrad och närvarande polis, och jag utgår från att detta kommer att vara en viktig fråga även för den nya . Jag anser dock att frågor om resursfördelningen inom polisväsendet bör vara en angelägenhet för , och den nya . att besluta om. Det finns därför inte anledning för att göra något tillkännagivande med anledning av motionsyrkandena om fler lokala poliser. Egen brottskod för hatbrott, punkt 15 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 1. Jag anser att arbetet med att bekämpa hatbrott är viktigt och att det måste stärkas. Hatbrott innebär ett angrepp mot de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna och är ett uttryck för bristande respekt för människors lika värde. Mörkertalet är stort när det gäller hatbrott och det är extra svårt att få en bild av omfattningen eftersom det inte är ett särskilt brott i juridisk mening utan endast en aspekt av motivet bakom brottet. Det finns inte heller någon specifik brottskod för att registrera hatbrott när det görs en polisanmälan. När hatbrott inte synliggörs i polisanmälningarna kan de omöjligt redovisas på ett rättvisande sätt i statistiken. Det leder också till att en viktig del av det anmälda brottet förblir outredd. Om det rör sig om ett hatbrott eller inte bör vara en levande fråga för poliser och åklagare i förundersökningens alla skeden. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag om hur hatbrott kan registreras på ett tydligare sätt exempelvis genom att hatbrott ges en särskild brottskod vid polisanmälningar. Prioritera arbetet mot hatbrott, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:190 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2014/15:313 av (S). En förutsättning såväl för att hatbrott ska uppmärksammas och registreras i polisanmälningarna som för att brottsoffret ska få ett bra bemötande av rättsväsendet är att polisen har en god kunskap om hatbrott. genomförde en inspektion av polismyndigheternas förmåga att upptäcka och utreda hatbrott. En bedömning som då gjordes var att det fanns en koppling mellan att hatbrott tydligt formulerades som ett prioriterat område i verksamhetsplaneringen, de resurser som avsattes för utbildning och möjligheten att utreda hatbrott med specialistkompetens samt hur väl hatbrott uppmärksammades vid anmälningsupptagningen. fick ett regeringsuppdrag att stärka polisens förmåga att upptäcka och utreda hatbrott. Jag anser att det är mycket positivt att arbetet mot hatbrott förstärkts genom uppdraget men att prioriteringen bör ges extra tyngd genom att den skrivs in i regleringsbrevet för . Åtgärder mot tvångsgifte, punkt 20 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2973 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 4. Alliansregeringens reform mot tvångsäktenskap har medfört att inte längre erkänner äktenskap som ingåtts utomlands via ombud, att skyddet mot barnäktenskap stärkts och att äktenskapstvång kriminaliserats. Vi anser dock att det krävs ytterligare insatser för att motverka tvångsgifte och hot om tvångsgifte. Det kan exempelvis handla om tydliga och riktade informationskampanjer. Det bör också övervägas om en separat tvångsäktenskapsenhet, hos polisen eller någon annan myndighet, behövs för att hantera frågor om tvångsäktenskap. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vi nu har anfört. Bostadsinbrott, punkt 21 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2014/15:1904 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi anser att arbetet mot bostadsinbrott är angeläget och noterar att det pågår ett arbete inom för att uppnå en mer enhetlig och effektiv mängdbrottshantering, vilket bl.a. innefattar arbetet mot bostadsinbrott. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt vår mening avgöras vid och vid inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Vi anser därför inte att ska göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av förslaget om prioritering av arbetet mot bostadsinbrott, utan motionen avstyrks. Brott som begåtts av djurrättsaktivister, punkt 22 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (S), (V) och Lawen Redar (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: 2014/15:71 av (M), 2014/15:300 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:1352 av (C) yrkandena 1 och 3. Vi har förståelse för motionärernas önskemål om bättre skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning och som utsätts för hot och annan allvarlig brottslighet av s.k. djurrättsaktivister. Brott mot näringsidkare och mot djur måste alltid tas på stort allvar, oavsett vilka motiv som ligger bakom brotten. Vi är dock inte beredda att föreslå något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna, utan anser att dessa bör avslås. Förebyggande åtgärder mot sexualbrott, punkt 25 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2456 av (C) yrkande 3. Barn och ungdomar är en särskilt sårbar grupp när det gäller djupt integritetskränkande brottstyper som sexualbrott. Sexualbrott kan få ännu mer långtgående och allvarliga konsekvenser för barn än för vuxna. Det finns ett stort behov av nya kunskaper om sexualbrott mot barn. Enligt en rapport från (Brå), (Brå rapport 2011:6 Polisanmälda våldtäkter mot barn), uppger preventionsforskare att det är viktigt att samhället har förebyggande strategier mot sexuella övergrepp. Enligt rapporten saknas en övergripande sammanställning som visar hur situationen ser ut på det förebyggande området i och som beskriver vad som görs på de olika preventionsnivåerna, vem som har ansvar för att se till att det görs, samt vilka aktörer som gör det. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som medför att det vi nu anfört blir tillgodosett. Utredning och inventering av vittnesskydd, punkt 29 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1488 av och (M). Det är väl känt att vittnen ibland inte vill framträda inför domstol av rädsla för att utsättas för repressalier, särskilt om gärningsmannen har anknytning till grov, organiserad brottslighet. Det finns olika slags stöd och skydd som vittnen kan få. Polisen har huvudansvaret för att skydda hotade personer, men samverkar med andra myndigheter, kommunala aktörer och andra organisationer i detta arbete. Det förefaller dock som om än mer effektiva och mer omfattande åtgärder kan behövas för att säkerställa att den absoluta merparten av alla som har något att berätta om ett brott också framträder som vittnen. Vi anser att regeringen bör initiera en utredning av befintliga vittnesskyddsåtgärder och deras effektivitet samt även en bred inventering av åtgärder för att förbättra skyddet av vittnen. Nationell djurskyddspolis, punkt 37 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:1031 av och (SD), 2014/15:2099 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2014/15:2784 av m.fl. (SD) yrkande 5. I inrättade polisen en särskild s.k. djurskyddspolis 2011 vars medlemmar arbetar på heltid mot djurplågeri och djurskyddsbrott. Syftet med att inrätta en särskild djurskyddspolis är framför allt att samordna verksamheten och utveckla det förebyggande arbetet, samt att öka lagföringen och skapa en mer rättssäker hantering av brott mot djur. Även i anställde polisen en särskild djurpolis 2011. Detta för att effektivisera och säkra arbetet med djur som farit illa. I har satsningarna på djurpoliser än så länge varit av mindre och lokal karaktär. Djurpoliser finns i större utformning på bl.a. och i . De lokala satsningarna i har lyfts fram som ett föregångsexempel och har varit uppskattade av såväl polis som allmänheten. Vi vill se att det införs en djurskyddspolis på nationell nivå.