· H101FöU4 · 2014-01-22 15:18:03 — Denna aktuella debatt gäller försvarsutskottets betänkande 2013/14:FöU4 Naturolyckor och klimatfrågor.När en naturkatastrof eller ett oljeutsläpp till havs plötsligt drabbar en kommun blir det en mycket hög oförutsedd utgift för kommunen. lyfter på ett tydligt sätt upp problemet i motion 2012/13:Fö209.Extrema väderförhållanden och skador till följd av dessa har förekommit under en rad år, vilket har inneburit isolerade samhällen, vattenfyllda hus och förstörda vägar och broar. Det är väl knappast någon som har glömt bort stormen , som med full kraft drabbade och framför allt . I , på ön , uppmättes en medelvindstyrka , vilket är orkanstyrka. Tåg-, buss- och färjetrafik stod stilla i stora delar av Syd- och . Uppskattningsvis skog stormfälldes, vilket motsvarar en årsavverkning.Strax över 340 000 hushåll var strömlösa den aktuella natten, och efter stormen var 100 000 hushåll fortfarande utan ström. Många drabbades under ännu längre tid.Herr talman! slog stormen till med stor kraft. Vid uppmättes vindstyrkor , och det är en bra bit över gränsen för orkan. Tak lossnade från hus, och kustlinjen i och runt drabbades hårt och skoningslöst.Det finns fler exempel på hur stormarna okontrollerat farit fram med förödelse. Detta är något som vi nog tyvärr får räkna med även . Det innebär att stora ekonomiska värden har gått och kommer att gå förlorade.Enligt lagen om skydd mot olyckor har den drabbade kommunen rätt att söka ersättning från staten för vissa kostnader i samband med sådana här händelser. Men det har visat sig att hanteringen av ersättningskraven vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tar oskäligt , vilket gör att drabbade kommuner måste ligga ute med stora summor i väntan på ekonomisk hjälp. Glädjande nog kan jag konstatera och notera att MSB utvärderar arbetet med ersättningsfrågorna. Det är viktigt att understryka att drabbade kommuner måste få ersättningen utbetald snabbt och att det är myndighetens ansvar att hantera det utan onödigt dröjsmål. Kommunernas möjligheter att få ersättning för räntekostnader bör ses över för att säkerställa att annan verksamhet inte blir lidande till följd av stora oförutsedda utgifter för räddningstjänst och saneringsarbete i samband med naturolyckor. Låt oss ta som exempel. Jag kan nämna att räddningsarbetet och det efterföljande saneringsarbetet efter oljepåslaget utanför pågick . Kommunens ersättningskrav för insatserna var på , och hanteringen av kommunens ersättningskrav avslutades . Väntan på granskning och utbetalning av ersättningen medförde räntekostnader på för Tjörns kommun, vilket inte ersattes. Kommunen tvingades att ta lån på grund av att staten dröjt med utbetalningarna. På en skriftlig fråga om statens ansvar för oljesaneringsutgifterna i Tjörns kommun svarade försvarsministern att regeringen följer utvecklingen av anslaget. Men frågan är vad som händer.Utskottsmajoriteten menar i sitt svar på motionerna att Havs- och vattenmyndigheten och MSB gör en gemensam utvärdering av arbetet med oljeutsläppet, som förhoppningsvis ska ge en helhetsbild av hur alla inblandade aktörer hanterade situationen och vad som kan förbättras vad gäller såväl räddningstjänsten som ersättningsfasen. Utvärderingen beräknades enligt uppgift från MSB vara klar . Detta är riktigt, för jag har utkastet i min hand. Men det finns ingenting som tar upp grundproblematiken med räntekostnaderna. Förhoppningsvis kan vi alla få svar under debattens gång på vad som har hänt med det. Med anledning av detta yrkar jag bifall till reservation 3. Vårt levnadssätt sätter djupa spår på vår miljö. Att vattennivåerna kommer att öka på grund av de ökade koldioxidutsläppen och vårt levnadssätt är experterna helt säkra på.Stigande vattennivåer i och innebär en överhängande översvämningsrisk för kringliggande städer även vid en måttlig ökning av vattenståndet. För att avvattna krävs att flödet i ökar, vilket i sin tur innebär ökade risker för översvämningar och skred för de kommuner som ligger nedströms och som har betydande problem med skred och skredrisk.De åtgärder som diskuterats innebär stora ingrepp och kommer att kosta enorma summor. Det handlar inte om vi ska forsla bort vatten från och utan när vi ska göra det - ju förr, desto bättre och desto billigare blir det.Det finns beräkningar som säger att ungefär en tredjedel av kan ligga under vatten om om ingenting görs. ligger i samma nivå som stora delar av innerstaden och järnvägsstationen i . saknas emellertid en sammanhållen strategi och organisation där berörda kommuner tvingas samarbeta samt konsensus om risknivån.Ett sätt att lösa vattenproblemen innan en katastrof är ett faktum är ett tunnelbygge från till . Detta behöver naturligtvis utredas som ett alternativ för att klara avtappningen av . MSB bör ges ett övergripande ansvar för fortsatta utredningar i frågan.Vidare anförs att även avtappningskapacitet måste öka för att vi ska kunna undvika framtida översvämningar till följd av klimatförändringarna och att det är en prioriterad fråga att finansieringen rörande , och får en snar lösning.Förhandlingspersoner bör utses, och utgångspunkten bör vara att kostnaden delas mellan staten och berörda aktörer, som kommunerna kring , och samt innehavare av vattenrättigheterna. Även intäkter genom offentlig-privat samverkan bör övervägas.Ett annat problem är finansieringen av skredsäkerheten i . är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred får stora konsekvenser, som området är i början av en stor exploateringsperiod.Skredsäkerhetsåtgärder behöver vidtas utan dröjsmål och oavsett om man vidtar andra åtgärder för att minska vattenflödet i . Eftersom kostnaden för ökad skredsäkerhet riskerar att bli en tung belastning på berörda kommuner ombeds regeringen se över möjligheterna att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. Det betänkande som vi nu debatterar handlar om naturolyckor och klimatfrågor. Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 2.Både och var inne på de saker som vi tycker är viktiga att lyfta upp. Vi står inför en förändring i klimathänseende. Klimathoten mot , vårt land, ökar på olika sätt. Det handlar kanske mycket om att vi inte riktigt hängt med i de förändringar som gäller till exempel växthusgaser och andra klimatpåverkande gaser. Jag tror att vi måste ha en ökad takt när det gäller att anpassa samhället för det som händer med växthusgaserna. Vi måste öka takten för att hantera dessa saker. Vi behöver kanske ha en bredare handlingsplan för hur vi ska hantera de här frågorna och en nationell strategi för hur klimatanpassningsåtgärderna genomförs på ett adekvat och bra sätt.Vi har en myndighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, som kan få ett mer omfattande och mer övergripande ansvar för att dessa saker genomförs, och . Något slags förslag till nationell klimatanpassningsstrategi tror vi är bra. Därifrån kan man gå vidare och jobba vidare med alla andra relevanta myndigheter i dessa frågor. var inne på det som händer i och avrinningen från , så jag tänker inte gå in på det.Jag vill bara kort kommentera det som var inne på. Det är oerhört viktigt med en snabbare process när det gäller kostnaderna för skador som uppstår när saker och ting händer. Den måste snabbas på, för annars ligger man ute med pengarna, vilket gör att man tappar rätt mycket i hastighet i fråga om andra saker.Det är oerhört viktigt att man "speedar" upp processen för att se till att de kommuner som lägger ut pengar snabbt får tillbaka dem för att de ska kunna fortsätta att jobba med detta. Den biten är också viktig.Peter var inne på att vi behöver göra mycket mer, och jag instämmer helt i det som han sade. Klimatförändringarna berör oss alla, och det är viktigt att var och en av oss försöker göra vår del för att bidra till att vår miljö ska bli både bättre och mer hållbar. I en föränderlig värld måste vi lägga stor vikt vid att vara förutseende och om möjligt förebygga eventuella naturolyckor som kan tänkas bli ett resultat av de klimatförändringar som pågår. De som ska hantera efterdyningarna, om olyckan skulle vara framme, måste ges de bästa underlag och resurser som vi kan ge dem. Vi ska vara medvetna om att alla olyckor inledningsvis sker i en kommun, vilket lägger den initiala bördan på den kommunala räddningstjänsten. Men efter det att olyckan har skett involveras snabbt flertalet aktörer, och detta måste alla inblandade vara medvetna om och förbereda sig inför. Samverkan mellan kommuner, regioner, myndigheter och andra organisationer är därmed grundläggande.I detta betänkande behandlas motioner som rör bland annat klimatanpassningsåtgärder och hanteringen av naturolyckor. Frågorna är mycket viktiga, och många åtgärder har redan vidtagits. Mycket är på gång, men självfallet kan även ännu mer göras. Något annat vore ju underligt med tanke på naturens och klimatets nyckfullhet ochföränderlighet. presenterade regeringen propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik. Enligt Europeiska miljöbyrån - - anses den motsvara en nationell strategi för klimatanpassning, vilket är mycket positivt. Underlaget till propositionen bygger till stor del på den stora klimat- och sårbarhetsutredning som redovisades för , och den innefattar många av de förslag utredningen föreslog.I dag har en rad myndigheter och verk, bland annat , , , , , , , , , , , , i sina regleringsbrev och instruktioner fått tydliga uppdrag att ta ansvar för klimatanpassning inom sina respektive ansvarsområden. Länsstyrelserna runt om i landet är centrala samordnare och pådrivare av klimatanpassningsarbetet. Länsstyrelserna fick i sina regleringsbrev i uppdrag att redovisa regionala handlingsplaner för klimatanpassning till vägledning för det fortsatta lokala och regionala klimatanpassningsarbetet. Dessa uppdrag ska redovisas . För att kunna vidta effektiva och korrekta åtgärder behövs fakta. Därför har regeringen lagt ett stort ansvar på i synnerhet fyra myndigheter att inkomma med erforderlig information som kan stödja och hjälpa kommuner, regioner och myndigheter i deras arbete.Den första myndigheten är Lantmäteriet, som arbetar med en ny nationell modell för höjdmätning.Den andra myndigheten är SGI - alltså - som arbetar med frågan om skred och ras och i synnerhet med älv-utredningen.Den tredje myndigheten är MSB, som håller på med kartering av risker för olika slags naturolyckor.Slutligen har inrättat ett nationellt för klimatanpassning.I somras bjöd detta tillsammans med in ledande företrädare för offentlig sektor, näringsliv och forskning till ett dialogmöte, vars slutsatser kommer vara till stor hjälp för länsstyrelserna i deras framtida arbete.Härigenom får vi den kunskap som behövs för att olika aktörer ska kunna motverka klimatförändringar på bästa vis. Finansiering av åtgärder som behöver vidtas är alltid en fråga som kan diskuteras. Utgångspunkten är dock att den som har störst nytta av en åtgärd i största utsträckning också ska ta den största kostnaden.I fall då naturolyckor eller andra olyckor har skett kan stora kostnader uppstå. Kommuner kan då begära ersättning från staten via MSB enligt lagen om skydd mot olyckor. Ersättningarnas storlek och när de utbetalas är ofta en fråga för diskussion såväl i som inom EU. Syftet med möjligheten till ersättning är inte att frånta kommuner och myndigheter deras incitament för att aktivt arbeta för att förebygga olyckor i möjligaste mån, utan de ska vara en hjälpande hand om olyckan skulle vara framme. Oförutsägbarheten av hur stor budgeten för ersättningarna bör vara är det av självklara skäl svårt att avgöra då vi inte vet vilka olyckor som kommer att inträffa och omfattningen av desamma. Ytterligare ersättningar kan också ansökas om, om en drabbats av extraordinära kostnader. Här kan nämnas olyckan utanför . I det sammanhanget kan det påpekas - vilket bland annat gjorde - att skyndsamhet i utbetalningarna av ersättning till drabbade kommuner är synnerligen viktigt. Här har en utvärdering genomförts vid bland annat Havs- och vattenmyndigheten och MSB för att kunna förbättra rutinerna vid utbetalning av ersättning. Utvecklingen av detta följs naturligtvis nogsamt. Det är min övertygelse att förbättringar kommer att ske.Den rapport som visade upp från talarstolen kommer naturligtvis att bearbetas inom Försvarsdepartementet för att man ska få till en lagstiftning som gör att det blir skyndsamhet med utbetalningarna.Avseende räntekostnaderna kan jag naturligtvis inte föregå det som departementet anser i frågan. Men det bästa vore naturligtvis om vi inte hade några räntekostnader alls, utan att utbetalningarna sker skyndsamt när kommuner ställs inför stora olyckor som kan kosta mycket pengar.Herr talman! Arbetet med att klimatanpassa och rusta att motstå naturolyckor fortsätter. Genom att införskaffa bra beslutsunderlag och kunskaper underlättar vi för kommuner, regioner och myndigheter att kunna förebygga olyckor. Det är ett tidskrävande arbete, men ack så viktigt.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag vill tacka . Jag väntade i det längsta med att begära replik på hans anförande. räknade upp fyra viktiga punkter. Sedan beskrev han på ett väldigt förtjänstfullt sätt hur kommuner med flera kan hantera ansökningar.Men jag skulle vilja betona en sak. Jag tror att vi har en gemensam syn på detta, eftersom i slutet av sitt anförande nämnde detta med räntekostnader.Det kan inte vara rimligt att kommuner måste ta lån för att kunna ligga ute med kostnader och då drabbas av stora räntekostnader. Vid olyckan på uppgick beloppet till 1,4 miljoner. Som jag sade i mitt anförande kan vi vara ganska säkra på att naturolyckor tyvärr fortsatt kommer att drabba vårt land, och då behöver vi ha en beredskap. Som både och jag själv nämnde finns det en utredning som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Havs- och vattenmyndigheten jobbar med. Men där har jag ännu så länge inte kunnat hitta någonting som tar upp problematiken med kostnaderna.Det är ju en sak som drabbar viktig verksamhet, som skola och omsorg med mera. Frågan är hur kommunerna prioriterar för att få ersättning för de extra kostnaderna i en situation som de själva inte har försatt sig i.Jag har en fundering kring det. Det måste väl ha funnits en diskussion kring de här frågorna i regeringen, och jag är lite nyfiken på om i så fall kan tala om hur den har gått och vad vi kan förvänta oss framöver, herr talman. Jag tycker att det är viktigt, precis som säger, att en kommun ser till att ha handlingsplaner för olyckor som kan inträffa. Det är kanske en av de viktigaste sakerna i krisberedskapsarbetet för en kommun att man redan innan en olycka har skett har tänkt på hur man ska agera för det fall någonting händer.Här kan jag passa på att uppmana alla kommuner att se över sina klimat- och sårbarhetsanalyser, vilket kommunerna har en skyldighet att göra, för att se vad som eventuellt kan drabba kommunen och dess invånare.Jag instämmer fullständigt i inlägg om Tjörns kommuns räntekostnader på 1,4 miljoner. Det är mycket pengar för en kommun, och det drabbar naturligtvis den kommunen.Frågan är då: Hur hanterar vi räntekostnader? Hur har diskussionerna gått? Ja, i stället kanske man har prioriterat att säga: Varför uppstod räntekostnaderna? Varför är MSB inte mer skyndsam med att betala ut detta ? Fokus har snarare legat på att täta läckan i kranen än på att torka upp dropparna från den läckande kranen. Fokus har legat mer på att förhindra de sena utbetalningarna. Jag vågar inte gå in mer på diskussionen kring räntekostnaderna i det avseendet. Som jag sade tror jag att vi delar grunduppfattningen om detta. Problemet är bara, som sagt, när det är en kommun eller flera kommuner som är drabbade. Jag är tyvärr nästan helt säker på att det kommer att hända igen.Det är jättebra att det finns ett initiativ för att påskynda arbetet och kanske se till att myndigheterna betalar ut de här pengarna. Det kommer nog tyvärr alltid att finnas en eftersläpning, tror jag. Det ska lämnas in redovisningar och fakturor, och det är ett jättestort arbete. Även om man kan skynda på det tror jag ändå att det finns en viss eftersläpning. Det är kanske därför svårt för en kommun som inte har några direkta reserver.I fallet med Tjörns kommun fick de helt enkelt inte pengarna, och det är nu ett svart hål för den kommunen. Risken är att det kommer att vara så även framöver.Jag kan bara konstatera, herr talman, att regeringen i budgetpropositionen gjorde bedömningen att det inte finns skäl att ändra på den ekonomiska ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna vid katastrofer och större olyckor. Det innebär, som jag ser det, att sådana här problem kan uppstå igen.Jag vill då ställa frågan: Hur har ni resonerat i utskottsmajoriteten? Hur har ni resonerat i er grupp kring detta? Det måste ha funnits en diskussion på det planet. Jag inser att det är svårt att svara för hela regeringen, men kan ni i utskottsgruppen tänka er att ta ett initiativ om det inte blir någon klarhet eller klara besked i denna fråga? Jag är, som sagt, rädd för att det här kan drabba kommuner och andra instanser väldigt hårt även , herr talman. Som jag sade har diskussionen gällt just att vi inte har haft utvärderingen från MSB, som kom så sent som . På något sätt får varje process ta sin tid i detta sammanhang.Vi har naturligtvis haft en diskussion om hur man ska göra med eftersläpning av utbetalningar till kommuner som är drabbade. Hur stort detta problem är har inte utretts i fråga om . Man får väl ändå anse att var en väldigt stor olycka. Jag ska inte säga något om myndigheterna, men det kan vara svårt att få en sådan olycka i sitt knä och göra alla utbetalningar med så stor skyndsamhet som vi önskar.Det är naturligtvis inte någon ursäkt för att betalningar inte sker . Men för vår del har fokus legat på att se till att utbetalningarna sker så fort som möjligt när ersättningskraven kommer in. Skulle det sedan visa sig att det är ett jätteproblem att räntekostnader inte betalas är det naturligtvis en fråga som vi ska titta på. Jag vill i så fall helst inte föregå en sådan utredning, utan det är någonting som vi får titta närmare på.Det ska onekligen inte vara så att kommuner som drabbas av en sådan här naturkatastrof, eller naturolycka, därutöver ska drabbas av att de behöver låna pengar och få höga räntekostnader. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet.Naturkatastroferna i världen har ökat i antal. Vi vet inte varför. får sin beskärda del, även om vi är lyckligt lottade jämfört med andra länder som drabbas värre. Det som oroar mig mest är att vi har avvecklat det civila försvaret och verkar ha glömt bort mycket av den kunskap som vi annars ackumulerat under seklers gång.När Vildhussen ställde till det i slutade det med en av största naturkatastrofer. Vildhussen försökte skapa en ny timmerränna för flottning men orsakade en erodering som tömde en hel sjö . Trots naturkatastrofens omfattning dog ingen person. Människorna hade nämligen sina gårdar i höglänt terräng.Lika välbeställda är vi inte nu.Fuktigt trä byggs in i hus trots att vi vetat att man ska torka träet först. I förbereds en stor förtätning av staden i de områden som är känsliga för högt vatten.Låt oss nu i stället utnyttja våra surt förvärvade erfarenheter till att rusta och stärka och eventuella naturkatastrofer. Låt oss vara eftertänksamma och kloka när vi planerar samhället.