bet · H101UbU18 · 2014-05-12 00:00:00 — Att begränsa sig till arbetsgivare som har kollektivavtal vore fel väg att gå och riskerar att helt i onödan försvåra för företag utan kollektivavtal att anställa lärlingar och därmed också försvåra strävan att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden. vill vidare, i likhet med arbetsmarknadsutskottet, framhålla att den föreslagna 2 § i den nya lagen om gymnasial lärlingsanställning tillåter att avvikelser från lagen görs genom kollektivavtal som slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation, helt i linje med vad som är vedertaget på det arbetsrättsliga området. Mot den bakgrunden avstyrker utbildningsutskottet motion 2013/14:Ub7 (S) yrkande 3. En ny anställningsform för lärlingar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda en ny anställningsform för lärlingar. I motion 2013/14:Ub225 av och (båda KD) begärs att det utreds hur en ny anställningsform för lärlingar kan utformas. Det behövs en lärlingsanställningsform som tar hänsyn till den unges lägre produktivitet, utbildningsmomentet och att det också krävs insatser från företaget för att handleda en lärling. En sådan lärlingsanställningsform skulle exempelvis kunna omfatta 18 månaders anställning i ett första steg, i nästa steg 36 månaders anställning upp till . Det bör betalas ut ekonomisk kompensation till de företag som anställer lärlingarna. I och med den aktuella propositionen föreslås en ny anställningsform för gymnasiala lärlingar. Utskottet har ovan ställt sig bakom propositionen. I den här aktuella motionen föreslår motionärerna att en ny anställningsform för lärlingar ska utredas vidare som bl.a. innehåller förslag om en lärlingsanställning som omfattar lärlingsanställning upp för lärlingar i åldern 23–. I propositionen aviseras inga fortsatta utredningsåtgärder i den riktning som motionärerna efterfrågar. Inte heller utskottet ser några behov av någon fortsatt utredning av en ny anställningsform för lärlingar i enlighet med den inriktning som motionärerna förordar, och avstyrker således motion 2013/14:Ub225 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av den gymnasiala lärlingsutbildningen och att arbetsmarknadens parter bör bjudas in i syfte att komma överens om en framtida lärlingsutbildning. Jämför reservationerna 3 (S, MP) och 4 (S, MP, V). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att lämna förslag till en reformerad gymnasieskola (dir. 2007:08, 2007:143). inledde sitt arbete (SOU 2008:27) och presenterade sitt betänkande – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). Efter ett remissförfarande lade regeringen fram proposition 2008/09:188 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. ställde sig sedermera bakom propositionen (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Genom gymnasiereformen (Gy 2011) har bl.a. gymnasial lärlingsutbildning införts som en alternativ utbildningsväg inom yrkesprogrammen. Den gymnasiala yrkesutbildningen har reformerats bl.a. för att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Införandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen föregicks av en försöksverksamhet som inleddes enligt förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. I försöket var det möjligt att förena studier i vissa ämnen i gymnasieskolan med en anställning som syftade till yrkesutbildning. Regeringen inrättade i samband med försöksverksamheten Nationella lärlingskommittén (U 2008:09) med representanter för arbetsmarknadens organisationer. Kommittén hade till uppgift att ge råd och stöd till försöksverksamheten och främja den arbetsplatsförlagda utbildningen. Vidare hade kommittén i uppdrag att stimulera samverkan mellan skola och arbetsliv, följa upp försöket utifrån näringslivets behov och att uppmärksamma utvecklingsbehov (dir. 2008:106). Kommittén lämnade två delbetänkanden och ett slutbetänkande , Gymnasial lärlingsutbildning – med fokus på kvalitet! Hur stärker vi kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning? (SOU 2011:72). Nationella och lokala programråd Av 8 § förordningen (2011:555) med instruktion för framgår att myndigheten ska ansvara för de nationella råden för yrkesprogrammen i gymnasieskolan. Av 1 kap. 8 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår att det för yrkesprogrammen ska finnas ett eller flera lokala programråd för samverkan mellan skola och arbetsliv. Av 4 kap. 5 § gymnasieförordningen framgår bl.a. att när meddelar föreskrifter om programfördjupning för yrkesprogram ska berörda nationella programråd höras. Av 5 kap. 9 § gymnasieförordningen framgår att berörda nationella programråd ska höras om en ansökan om att inrätta en särskild variant som avser yrkesprogram behandlas av . När det gäller de nationella programråden för varje yrkesprogram kan framhållas att utskottet i samband med behandlingen av gymnasiereformen betonade vikten av att näringslivet ges inflytande över yrkesutbildningen. Detta är viktigt inte minst när det gäller behovet av att matcha utbildningens innehåll med efterfrågan på arbetsmarknaden så att ungdomar får arbete efter avslutad yrkesutbildning (bet. 2009/10:UbU3 s. 39). generaldirektör framhöll vid utskottets offentliga utfrågning om gymnasiereformen att de tolv nationella programråden har betytt mycket för kvaliteten i yrkesprogrammen och för förmåga att ge riktigt bra innehåll i gymnasieskolans utbildningar. Vidare påtalade generaldirektören att ledamöterna i de nationella programråden är en bred representation från bransch- och arbetslivsorganisationer och myndigheter (2012/13:RFR8). Vissa satsningar på lärlingsutbildningen I budgetpropositionen bedömde regeringen att , i likhet med Skolinspektionen, behöver förstärka arbetet med yrkesutbildningen. Skolinspektionen tillfördes permanent för att förstärka arbetet med yrkesutbildningen. Regeringen anförde att det finns behov av särskilda resurser för att underlätta omställning mot en samlad, långsiktig satsning för att stärka kvaliteten i yrkesutbildningen. Exempelvis bör arbetet stärkas när det gäller handledarutbildning och samverkan med arbetslivet, branscher och parter på arbetsmarknaden. tillfördes för detta ändamål 2013. Regeringen beräknade att motsvarande belopp skulle tillföras permanent . ställde sig bakom regeringens förslag till anslagshöjning (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 71, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). I budgetpropositionen anförde regeringen, när det gäller det arbetsplatsförlagda lärandet, att samarbetet mellan berörda myndigheter, branschorganisationer och parter om olika former av lärande i arbetslivet bör intensifieras. Regeringen menade att detta samarbete även bör omfatta andra frågor, t.ex. ungdomars övergång från utbildning till arbetsmarknad. Regeringen föreslog därför att skulle avsättas för dessa ändamål och beräknade samt (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 69). ställde sig bakom regeringens förslag (bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). Regeringen föreslog i budgetpropositionen medel för flera insatser för att öka lärlingsutbildningens attraktivitet och kvalitet, bl.a. en kostnadsersättning till eleven på per studiemånad då lärlingen har utbildningskontrakt. Det motsvarar ca per dag som eleven är på arbetsplatsen. Vidare framhöll regeringen att kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet ökar om den som handleder lärlingen är väl förtrogen med vad det innebär att vara handledare. Därför föreslog regeringen höjda anslag för att arbetsgivaren ska kunna få ytterligare i anordnarbidrag per lärling och år under förutsättning att lärlingens handledare har deltagit i en handledarutbildning som är godkänd av . Det innebär att bidraget för en arbetsplats med en utbildad handledare totalt kan bli (prop. 2013/14:1 utg.omr. 16 s. 70). ställde sig bakom regeringens anslagsförslag (bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104). I budgetpropositionen sägs bl.a. följande om lärlingar: Nationella lärlingskommittén (SOU 2011:72) och (dnr 2011:444) har lyft fram vikten av att lärlingarna möts av välutbildade handledare på arbetsplatserna. I sin kvalitetsgranskning av det arbetsplatsförlagda lärandet beskriver Skolinspektionen handledarnas avgörande betydelse (rapport 2011:2). Skolinspektionen konstaterar att skolor som erbjuder handledarutbildningar ofta får dåligt gensvar och få deltagare. En del skolor har därför gett upp dessa försök. Handledare på arbetsplatserna uppger att de inte har möjlighet att delta på grund av tidsbrist eller andra omständigheter. Regeringen har därför gett i uppdrag (U2010/2145 m.fl., deluppdrag 7) att utforma och tillgängliggöra stöd för handledare på arbetsplatser som tar emot elever för arbetsplatsförlagt lärande (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16 s. 70). Bland återrapporteringskrav i regleringsbrevet framgår att verket löpande ska följa upp och analysera den reformerade gymnasieskolan som startade . I redovisningen ska bl.a. särskilt belysas utvecklingen av det arbetsplatsförlagda lärandets omfattning och kvalitet och kvaliteten i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Uppdraget ska redovisas till () . har vidare bl.a. haft ett uppdrag av regeringen om utveckling av kvaliteten i den gymnasiala lärlingsutbildningen (U2010/2145 m.fl.). Ett deluppdrag handlar bl.a. om insatser för att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet på den gymnasiala lärlingsutbildningen. Deluppdraget slutredovisades i anslutning till årsredovisning . fick i uppdrag (U2013/7249/GV) att inrätta ett lärlingscentrum vid myndigheten som ska – stimulera anordnandet av gymnasial lärlingsutbildning genom insatser riktade till huvudmän, arbetsgivare och branschorganisationer – främja ungdomars intresse för gymnasial lärlingsutbildning – ge stöd och råd till huvudmän, branschorganisationer och arbetsgivare bl.a. när det gäller att organisera utbildning på arbetsplatser, anordna handledarutbildning, utforma utbildningskontrakt samt i fråga om uppföljning kvalitetssäkring och dokumentation av det arbetsplatsförlagda lärandet – stimulera samverkan mellan skola och arbetsliv, särskilt regionalt, för att säkra att arbetslivets behov beaktas vid utformningen av utbildningarna. Målet är fler gymnasiala lärlingar och höjd kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet. ska löpande hålla regeringen informerad om uppdragets genomförande. lärlingscentrum inledde för sedan sin verksamhet. Skolinspektionen presenterade en granskning av den gymnasiala lärlingsutbildningen på 35 skolor, 21 kommunala och 14 fristående. Skolorna svarar för runt en femtedel av de lärlingsplatser som finns i . Det var första gången Skolinspektionen granskade kvaliteten i den gymnasiala lärlingsutbildningen. Granskningen visade att eleverna är mycket nöjda med sin utbildning, speciellt den arbetsplatsförlagda delen. Många upplevde utbildningen som en nystart och en möjlighet att få en yrkesidentitet i skolbänken. Granskningen visade också stora skillnader mellan skolorna i hur omfattande samarbetet med arbetslivet är. Många skolor saknade en övergripande strategi för hur lärlingsutbildningen ska bedrivas, och hos dessa kan utbildningen se mycket olika ut och ha högst skiftande kvalitet hos en och samma huvudman. fanns flera goda exempel på ett väl utvecklat samarbete med arbetslivet, där arbetsplatserna är engagerade i såväl anskaffningen av bra lärlingsplatser som i uppföljning och betygssättning (Skolinspektionen, kvalitetsgranskningsrapport, ). Regeringen beslutade om ett tilläggsdirektiv (dir. 2014:50) till Utredningen om utvecklingen av gymnasieskolans teknikprogram (dir. 2013:122). Av tilläggsdirektivet framgår bl.a. att utredaren ska se över hur branschernas och arbetsgivarnas inflytande över och ansvar för den gymnasiala lärlingsutbildningen ska utvecklas. Utredaren ska utreda intresset och förutsättningarna för en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning med ökat inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare, s.k. branschlärling och, om det finns intresse bland arbetsgivare och parter, lämna sådana förslag som krävs för en försöksverksamhet. Uppdraget i tilläggsdirektivet ska redovisas . I kommittémotion 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs att regeringen gör en översyn av den gymnasiala lärlingsutbildningen. I yrkande 2 föreslås att regeringen bjuder in arbetsmarknadens parter och kommer överens om en lärlingsutbildning som är förankrad hos dessa, både vad gäller innehåll och genomförande. Motionärerna framhåller att man bör lyssna, lära sig och ta god tid på sig för att utveckla en bra och hållbar modell för lärlingsutbildningen så att ungdomarna får bästa möjliga utbildning. Utskottet vill inledningsvis påminna om att den gymnasiala lärlingsutbildningen genom den traditionella skolförlagda formen av yrkesutbildning har kompletterats med ett flexibelt arbetsplatsförlagt alternativ – gymnasial lärlingsutbildning – som kan inspirera elever, arbetsplatser och huvudmän att pröva nya vägar för att trygga den framtida kompetensförsörjningen. Lärlingsutbildningen innebär en stor förändring i det svenska utbildningsväsendet – både genom att den är omfattande när det gäller antalet ungdomar som berörs och för att den till sitt innehåll är annorlunda jämfört med hur yrkesutbildningen fungerat tidigare. Utbildningsformen ställer andra krav inte bara på lärlingarna utan också på gymnasieskolorna och arbetsplatserna. Införandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen föregicks av sedvanligt utredningsarbete inom det statliga kommittéväsendet (SOU 2008:27) och efterföljande remissförfarande. Införandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen föregicks även av en lång försöksverksamhet från vilken många nyttiga lärdomar kunde dras, inte minst av Nationella lärlingskommittén (SOU 2011:72) som inrättades i samband med försöksverksamheten. En lång rad satsningar har vidare gjorts på bl.a. handledarutbildning, förbättringar av kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet, höjd kostnadsersättning till eleverna och höjda anordnarbidrag för mottagarna av lärlingarna. Flertalet myndighetsuppdrag har också genomförts eller pågår i syfte att bl.a. förbättra kvaliteten i lärlingsutbildningen. Till detta ska läggas den tillsyn av den gymnasiala lärlingsutbildningen som Skolinspektionen genomför. Från Skolinspektionens granskning av kvaliteten i den gymnasiala lärlingsutbildningen som presenterades kan särskilt framhållas att den visade att eleverna är mycket nöjda med sin utbildning, speciellt den arbetsplatsförlagda delen (Skolinspektionen, kvalitetsgranskningsrapport, ). Genom regleringen av de lokala och nationella programråden säkerställs att bransch- och arbetslivsorganisationer har ett viktigt inflytande över yrkes- och lärlingsutbildningen. Utskottet har också i samband med gymnasiereformen (Gy 2011) betonat vikten av att näringslivet ges inflytande över yrkesutbildningen (bet. 2009/10:UbU3 s. 39). Satsningar och myndighetsuppdrag för att förbättra lärlingsutbildningen har också i flertalet fall i varierande grad haft inslag av samverkan och samarbete med arbetslivet, branscher och parter på arbetsmarknaden. Till detta ska läggas att en utredare ser över hur branschernas och arbetsgivarnas inflytande över och ansvar för den gymnasiala lärlingsutbildningen ska utvecklas (dir. 2013:122, 2014:50). Utskottet anser mot bakgrund av det ovan anförda att den gymnasiala lärlingsutbildningen har haft tid att utvecklas och förbättras inte minst i samråd med bransch- och arbetslivsorganisationer och att det har gjorts och alltjämt pågår insatser och en utredning för att ytterligare förbättra den gymnasiala lärlingsutbildningen. Någon översyn av lärlingsutbildningen eller något samråd med arbetsmarknadens parter om den gymnasiala lärlingsutbildningen är sålunda inte behövligt, och utskottet avstyrker således motion 2013/14:Ub7 (S) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Gymnasial lärlingsanställning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2013/14:Ub6 av m.fl. (V) och avslår proposition 2013/14:80 punkterna 1–4. behöver fler lärlingar, men det är fel väg att gå att, som regeringen gör, sätta i stort sett allt hopp till en lärlingsutbildning för gymnasieelever. Man bör i stället framför allt satsa på stöd till lärlingsanställningar i deras egentliga mening, dvs. färdigutbildning inom anställningar efter gymnasiet – riktiga anställningar som bygger på lärlings- eller utbildningsavtal mellan arbetsmarknadens parter. Regeringen föreslår i propositionen en ny anställningsform som ska vara möjlig för gymnasiala lärlingar . Regeringen redovisar dock inga tungt vägande skäl för att gå ifrån dagens ordning, där lärlingsanställningar är förbehållna färdigutbildningar efter gymnasiet. anser att det finns skäl att vara varsam med att införa nya anställningsformer. Elever inom gymnasial lärlingsutbildning kan anställas om så skulle önskas. Att vidta åtgärder för att ytterligare uppmuntra detta är inte eftersträvansvärt. , som noterar att förslaget har avstyrkts av flera remissinstanser, ser således inget behov av en ny anställningsform. Man bör i stället förlita sig på och bygga vidare på principen om förhandlade utbildningsavtal. Det finns särskilda utbildningsavtal i vissa branscher, och de kan tas fram i andra. Former för utbildning som avtalas mellan arbetsgivare och fackliga organisationer har bäst förutsättningar att vara framgångsrika. Kollektivavtal finns i samtliga branscher som kan vara relevanta för anställning av gymnasiala lärlingar. Arbetsgivare bör uppmuntras att ansluta sig till dessa. Om förslaget om gymnasial lärlingsanställning antas får det dessutom den olyckliga konsekvensen att eleverna undantas från LAS. Det innebär att de fackliga organisationerna fråntas inflytande, kontroll och påverkan på dessa anställningar. Det anförda innebär att jag anser att bör avslå propositionen. Gymnasial lärlingsanställning och kollektivavtal, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 3. Vi anser att det i de delar det krävs ändring av den nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen för införandet av lärlingsanställningar finns skäl att betona vikten av att det sker på ett sätt som är vedertaget på det arbetsrättsliga området. Ändringarna ska således göras genom dispositiv lagstiftning, med möjligheter till avvikelser genom kollektivavtal och med hänsyn och anpassning till den svenska arbetsmarknadsmodellen även i övrigt. Vi anser vidare att endast företag med kollektivavtal ska kunna använda sig av den gymnasiala lärlingsanställningen. Med detta vill vi betona vikten av att anställningar ska ske inom ramen för branschernas speciella behov och struktur och med hänsyn till vad som i övrigt regleras i kollektivavtalen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Översyn av gymnasial lärlingsutbildning, punkt 4 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 1. Vi är övertygade om att lärlingsutbildningar kan vara ett bra alternativ för vissa elever. För att utveckla en lärlingsutbildning med högsta kvalitet måste vi komma bort från att beskriva lärlingsformen som något som är till för skoltrötta elever. I stället måste vi beskriva lärlingsutbildningen som en alternativ pedagogisk modell. Vi vill utveckla utbildningarna så att avhoppen minskar. Men vi menar att vi ska lyssna, lära oss och ta god tid på oss att utveckla en bra och hållbar modell för skolan och för ungdomarna så att de får bästa möjliga utbildning. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av den gymnasiala lärlingsutbildningen enligt vad som anförts ovan. Gymnasial lärlingsutbildning och arbetsmarknadens parter, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ub7 av m.fl. (S) yrkande 2. Gymnasial lärlingsutbildning kan vara ett verksamt sätt att höja kvaliteten i yrkesutbildningen. Tyvärr har försöksverksamheten med lärlingsutbildning inte varit framgångsrik när det gäller att motverka avhopp från lärlingsutbildningen. Införandet av lärlingsutbildningen måste följas upp så att det blir verklig kvalitet i den. Det är av största vikt att vända utvecklingen som innebär att unga väljer bort yrkesprogrammen och lärlingsutbildningen. Regeringen bör mot ovanstående bakgrund bjuda in arbetsmarknadens parter i syfte att komma överens om en gymnasial lärlingsutbildning som är förankrad hos dessa både vad gäller innehåll och genomförande. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2013/14:80 Gymnasial lärlingsanställning: antar regeringens förslag till lag om gymnasial lärlingsanställning. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). antar regeringens förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480). 2013/14:Ub6 av m.fl. (V): avslår proposition 2013/14:80 Gymnasial lärlingsanställning. 2013/14:Ub7 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av den gymnasiala lärlingsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör bjuda in arbetsmarknadens parter och komma överens om en lärlingsutbildning som är förankrad hos dessa, både vad gäller innehåll och genomförande. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att endast företag med kollektivavtal ska kunna använda sig av den gymnasiala lärlingsanställningen. Motion från allmänna motionstiden 2013/14:Ub225 av och (båda KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa lärlingsanställning som ny anställningsform. Förslag till lag om gymnasial lärlingsanställning Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) beslutade att bereda arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 2013/14:80 Gymnasial lärlingsanställning och eventuella motioner i detta ärende i de delar de berör arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. Två motioner har väckts med anledning av propositionen. I yttrandet behandlar arbetsmarknadsutskottet frågan om det är lämpligt att införa gymnasial lärlingsanställning och den rättsliga regleringen av denna anställningsform samt frågan om det bör krävas att en arbetsgivare är bunden av kollektivavtal för att få använda sig av gymnasial lärlingsanställning. Utskottet anser att utbildningsutskottet bör tillstyrka regeringens proposition 2013/14:80 och avstyrka motionerna 2013/14:Ub7 (S) och 2013/14:Ub6 (V) i de delar som berör utskottets beredningsområde. I yttrandet finns två avvikande meningar (S, MP och V). I proposition 2013/14:80 Gymnasial lärlingsanställning föreslår regeringen att en ny anställningsform för gymnasiala lärlingar ska införas – gymnasial lärlingsanställning. Anställningen ska regleras i en särskild lag om gymnasial lärlingsanställning. Enligt den nya lagen får en elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplatsförlagda delen av en sådan utbildning enligt ett utbildningskontrakt ingå avtal om tidsbegränsad anställning (avtal om gymnasial lärlingsanställning) inom ramen för det arbetsplatsförlagda lärandet (1 §).