bet · H101FiU27 · 2014-01-31 00:00:00 — 2013/14:FiU27 Offentlig upphandling I betänkandet behandlas 63 motionsyrkanden om offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Förslagen handlar bl.a. om kollektivavtal, socialt företagande, mindre företag, närproducerat och miljökrav. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 16 reservationer och 5 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Fi214 av (S) i denna del, 2013/14:Fi238 av och (båda S) yrkande 1, 2013/14:Fi239 av Shadiye Heydari och (båda S) yrkande 1, 2013/14:Fi267 av och (båda S), 2013/14:Fi298 av (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Fi302 av och (båda S) i denna del, 2013/14:Fi304 av och (båda S) yrkande 1, 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 30–32, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 7 samt 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 1 (S, SD) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (V) 2013/14:Fi211 av (M), 2013/14:Fi213 av (M) yrkande 3, 2013/14:MJ426 av (SD) yrkande 5 och 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 47. Reservation 4 (MP) Reservation 5 (SD) Miljökrav, transport m.m. 2013/14:Fi230 av (M), 2013/14:Fi233 av (M), 2013/14:Fi241 av och (båda MP), 2013/14:Fi262 av (M), 2013/14:Fi291 av (KD), 2013/14:Fi298 av (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 27, 2013/14:MJ223 av (MP) yrkande 2, 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 28, 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 9, 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkandena 23 och 24 samt 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 8. Reservation 6 (S) Reservation 7 (MP) Reservation 8 (V) 2013/14:Fi269 av m.fl. (S), 2013/14:Fi288 av (S), 2013/14:Fi293 av m.fl. (S), 2013/14:Fi298 av (S) yrkande 1 i denna del, 2013/14:Fi302 av och (båda S) i denna del och 2013/14:N408 av m.fl. (S) yrkande 4. Reservation 9 (S) Kvinnors företagande, mindre företag, närproducerat m.m. 2013/14:Fi206 av och (båda MP) yrkande 1, 2013/14:Fi213 av (M) yrkande 1, 2013/14:Fi223 av (M), 2013/14:Fi240 av (C), 2013/14:Fi266 av och (båda S) och 2013/14:Fi268 av och (båda S). Reservation 10 (MP) 2013/14:Fi216 av i (M), 2013/14:Fi245 av och (båda M) och 2013/14:Fi247 av (FP). Välfärdstjänster och hälso- och sjukvård 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:So360 av i (M) yrkande 2. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 35. Reservation 11 (V) 2013/14:Fi213 av (M) yrkande 2, 2013/14:Fi231 av (M), 2013/14:Fi242 av (M) och 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 34. Reservation 12 (V) Uppföljning och sanktioner vid brott mot 2013/14:Fi214 av (S) i denna del, 2013/14:Fi238 av och (båda S) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Fi239 av Shadiye Heydari och (båda S) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Fi298 av (S) yrkande 2 och 2013/14:Fi304 av och (båda S) yrkande 3. Reservation 13 (S) 2013/14:Fi214 av (S) i denna del, 2013/14:Fi252 av m.fl. (S), 2013/14:Fi299 av (S), 2013/14:Fi300 av m.fl. (S), 2013/14:Fi304 av och (båda S) yrkande 2 och 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 8 och 9. Reservation 14 (S, V) 2013/14:Fi311 av och (båda SD). Reservation 15 (SD) 2013/14:Fi222 av m.fl. (S). Reservation 16 (S) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), (FP), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (S), (S) och (C). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 63 motionsyrkanden om offentlig upphandling från den allmänna motionstiden . Förslagen handlar bl.a. om kollektivavtal, socialt företagande, mindre företag, närproducerat och miljökrav. En sammanställning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Flera av motionerna behandlas relativt översiktligt eftersom utskottet tidigare och behandlat de aktuella frågorna (bet. 2012/13:FiU32). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kollektivavtal, kollektivavtalsenliga villkor och krav på att produktion sker under drägliga förhållanden där mänskliga rättigheter respekteras. Utskottet anser att det är lämpligt att invänta kommande förslag på nya direktiv om offentlig upphandling. Jämför reservationerna 1 (S, SD), 2 (MP) och 3 (V). I motion 2013/14:Fi214 av (S) i denna del yrkar motionären att kommunerna bör kunna ställa krav på att det finns kollektivavtal vid upphandling och inköp. Förslag om krav på kollektivavtal finns även i motionerna 2013/14:Fi238 och 2013/14:Fi239 av och (båda S) yrkande 1, i motion 2013/14:Fi267 av och (båda S), i motion 2013/14:Fi298 av (S) yrkande 1 i denna del, i motion 2013/14:Fi302 av och (båda S) i denna del, i motion 2013/14:Fi304 av och (båda S) yrkande 1, i partimotion 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 30–32 och i kommittémotion 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 6 och 7. I partimotion 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 8 föreslår motionärerna att kommunerna, landstingen och staten ska ställa krav på att produktion sker under drägliga förhållanden där mänskliga rättigheter respekteras. Utskottet har behandlat motioner om kollektivavtal. I betänkande 2012/13:FiU32 avstyrkte utskottet förslag om kollektivavtal med motiveringen att det inte är lämpligt att införa krav på kollektivavtal i den svenska upphandlingslagstiftningen. En anledning var att frågan har prövats rättsligt och har ansetts strida mot såväl de svenska upphandlingsreglerna som . Dessutom skulle, menade utskottet, ett sådant krav kunna utestänga en stor andel av de små och medelstora företagen i från att delta i svenska offentliga upphandlingar. Dessa företag upplever att upphandlingslagstiftningen är krånglig. Att delta i upphandlingar är förenat med stora kostnader och det måste ställas mot osäkerheten i att få en order. Krav på kollektivavtal skulle därför kunna försvåra för utvecklingen inom områden där små och medelstora företag har en stor betydelse. En diskriminering av småföretag skulle strida mot syftet med de förslag som kommissionen har tagit fram för att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Utskottet höll fast vid sin uppfattning att det var önskvärt att i stället underlätta för dessa företag att på lika villkor delta i offentliga upphandlingar. antog tre nya direktiv på upphandlingsområdet den 15 januari 2014.1[ KOM(2011) 895 Förslag till och rådets direktiv om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, KOM(2011) 896 Förslag till och rådets direktiv om offentlig upphandling och KOM(2011) 897 Förslag till Europaparlamentes och rådets direktiv om tilldelning av koncessioner.] De nya direktiven innehåller en allmän regel om att medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att garantera att leverantörer följer de krav på miljöområdet, det sociala och det arbetsrättsliga området som fastställts i , nationell rätt, kollektivavtal eller vissa internationella konventioner. Till den allmänna regeln har det sedan kopplats bestämmelser om möjligheten att förkasta anbud eller att utesluta anbudsgivare som inte uppfyller de skyldigheterna. Handlar det om ett orimligt lågt anbud ska det vara obligatoriskt att förkasta anbudet. Krav på miljöområdet, det sociala området och det arbetsrättsliga området måste dock fortfarande vara förenliga med de grundläggande principerna om likabehandling och icke-diskriminering, transparens, proportionalitet och ömsesidigt erkännande samt i övrigt. Enligt uppgift från innebär denna regel ingen förändring i sak från de nuvarande reglerna. Regeringen har tillsatt en särskild utredning vars uppdrag är att arbeta in de nya direktiven i den svenska lagstiftningen när de antagits.2[ Utredningen om genomförande av EU:s direktiv om offentlig upphandling, upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster samt tilldelning av koncessioner (S 2012:09).] Utredaren ska beakta vad tillkännagett3[ betänkande 2010/11:AU3.] om att ändra lagen om offentlig upphandling () på så sätt att arbetsmiljöhänsyn kan tas och om att krav på villkor enligt svenska kollektivavtal kan ställas vid upphandling.4[ Dir. 2012:96 s. I budgetpropositionen bedömer regeringen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, miljöhänsyn, och sociala hänsyn behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Detta behövs bl.a. mot bakgrund av att kunskapen i dessa frågor behöver förbättras. tillförs ytterligare till upphandlingsstödet. Utskottet vill, , påminna om att reglerna om offentlig upphandling finns för att garantera att konsumenternas och skattebetalarnas pengar används på det mest effektiva sättet, att den offentliga sektorns kostnader hålls nere och att kostnadsmedvetenheten främjas i staten och i kommunerna. Genom att tillämpa reglerna främjas konkurrens på lika villkor och riskerna för korruption motverkas. Utskottet konstaterar att många svenska företag har sina marknader utanför gränser, och det är därför viktigt att värna EU-reglerna om offentlig upphandling och att de tillämpas av alla medlemsstater. Reglerna bygger på och återfinns även inom ramen för () bestämmelser. Målsättningen med reglerna är att slå vakt om den fria och lika konkurrensen. Grunden för regelverket består av fem grundprinciper. De handlar om icke-diskriminering, likabehandling, öppenhet, proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Utskottet framhåller att varken kan eller bör söka ändra dessa regler. Om det införs för många undantag på området är risken stor att den fria och lika konkurrensen undergrävs. behöver vara öppet för handel över gränserna och så långt som möjligt försäkra sig om att svenska företag har tillträde till offentliga upphandlingar i andra länder. Frågor om arbetsvillkor regleras olika i olika länder. I regleras de av arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal. Andra länder har andra sätt att reglera motsvarande frågor. Utskottet håller dock fast vid sin ståndpunkt att det inte är lämpligt att ta något initiativ till att införa krav på kollektivavtal eller liknande i den svenska upphandlingslagstiftningen. Frågan har prövats rättsligt och har ansetts strida mot såväl de svenska upphandlingsreglerna som EU-rätten.5[ Se t.ex. mål 2434-05 från Länsrätten i samt det s.k. Rüffertmålet, mål C346/06.] Av rent juridiska skäl säger utskottet därför nej till att föreslå att det införs krav på kollektivavtal vid offentliga upphandlingar. är det utskottets uppfattning att det är viktigt med ordning och reda på arbetsmarknaden och att sjysta villkor ska gälla på arbetsplatser i företag som deltar i offentliga upphandlingar. De nya EU-direktiven innehåller förtydligande skrivningar när det gäller möjligheterna att ställa krav på villkor i enlighet med kollektivavtal. Sådana krav måste dock fortfarande vara förenliga med de grundläggande principerna och i övrigt. De antagna direktiven bereds i . Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav på djurskydd i samband med upphandling. Utskottet anser att det finns skäl att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. Jämför reservationerna 4 (MP) och 5 (SD) samt särskilt yttrande 1 (V). I motion 2013/14:Fi211 av (M) yrkas att bör ses över så att de upphandlande myndigheterna får möjlighet att ställa krav på att leverantörerna följer de riktlinjer och regler som svenska jordbrukare följer för att försäkra sig om en god kvalitet och bra djuromsorg. ställs inga krav på att leverantörerna ska följa till den svenska djurskyddslagstiftningen. Därmed har svenska leverantörer sämre villkor när det gäller offentliga upphandlingar än utländska leverantörer. förlorar upphandlarna möjligheten att erbjuda svenskproducerad mat till skolor, äldreboenden etc. Liknande förslag finns i motion 2013/14:Fi213 av (M) yrkande 3, i motion 2013/14:MJ426 av (SD) yrkande 5 och i kommittémotion 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP) yrkande 47. Förslag om djurskydd har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2012/13:FiU32. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det fanns skäl att invänta de förslag som håller på att utarbetas inom EU och på nationell nivå. Generellt gäller att protektionistiska syften inte får förekomma vid offentlig upphandling. menar att krav på att livsmedel ska vara producerade i enlighet med den svenska djurskyddslagstiftningen strider mot principerna om icke-diskriminering och likabehandling. Ett sådant krav strider dessutom mot principen om ömsesidigt erkännande, och det är enligt inte upp till enskilda upphandlande myndigheter att avgöra om ett särskilt skyddsintresse föreligger eller inte. slutbetänkande kom och bereds inom . Utredningen har tittat på frågan om socialt och miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling och anger att vad som utgör sådana skäl varierar från upphandling till upphandling. Enligt utredningen finns det stora möjligheter att ställa miljökrav och sociala krav. I de nya upphandlingsdirektiven har frågor om miljöhänsyn och sociala hänsyn också fått en framträdande roll. Utskottet konstaterar att det redan enligt den gällande lagstiftningen är möjligt att ställa krav på djurskydd vid upphandling av livsmedel. Sådana krav måste dock vara förenliga med de grundläggande principerna. Kraven på djurskydd måste också vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp. Enligt utskottet finns det skäl att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. Utskottet avstyrker därmed de aktuella motionerna. Miljökrav, transport m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om miljökrav, transporter och funktionalitet. Utskottet anser att det finns skäl att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. Jämför reservationerna 6 (S), 7 (MP) och 8 (V). I motion 2013/14:Fi230 av (M) föreslår motionären att görs mer flexibel så att större hänsyn kan tas till de speciella krav den upphandlande myndigheten vill väga in. Det kan t.ex. handla om krav på miljö, transport och funktionalitet. Det är enligt motionären svårt att väga in andra faktorer än ekonomi vid upphandlingar. Liknande yrkande finns i motion 2013/14:Fi233 av (M), i motion 2013/14:Fi241 av och (båda MP), i motion 2013/14:Fi291 av (KD), i motion 2013/14:Fi298 av (S) yrkande 1 i denna del och i kommittémotion 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP) yrkande 8. I motion 2013/14:Fi262 av (M) föreslås att regeringen gör en översyn av hur man kan säkerställa att tydliga krav ställs på trafiksäkerhet när den offentliga sektorn upphandlar samhällsbetalda transporter för personer med funktionsnedsättning, exempelvis av CSN. I motion 2013/14:MJ223 av (MP) yrkande 2 föreslås att SIN-listan (Substitute It Now) ska användas som ett verktyg vid upphandlingar för att få en snabb ersättning av farliga kemikalier i alla produkter. I kommittémotion 2013/14:MJ490 av m.fl. (S) yrkande 9 föreslår motionärerna att statlig upphandling av mat ska inriktas mot mat med mindre klimatpåverkan. I kommittémotion 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 27 föreslår motionärerna att regeringen ger lämpliga myndigheter i uppdrag att se hur de ska kunna upphandla en extern bilpoolsleverantör för myndighetens behov av biltransporter , med möjlighet för allmänheten att nyttja bilpoolen , och . Många myndigheter använder bilar för de anställdas resor, framför allt . Dessa bilar kan på ett fördelaktigt sätt utgöra basen för en bilpool för uthyrning , och . På nivå existerar detta redan. I upphandlar man en extern bilpoolsleverantör som hyr ut bilar både till kommunen () och till allmänheten (, och ). Kommuner får ju inte hyra ut bilar till allmänheten på egen hand. I partimotion 2013/14:MJ468 av m.fl. (V) yrkande 28 föreslår motionärerna att regeringen verkar för att för offentlig upphandling förenklas så att miljö- och klimateffekter kan få större genomslag. I kommittémotion 2013/14:MJ492 av m.fl. (S) yrkandena 23 och 24 föreslås att regeringen ska arbeta för att den offentliga sektorn genom sin upphandling verkar för ett miljövänligare samhälle med en minskad mängd kemikalier i offentliga verksamheter. Dessutom föreslås att Kemikalieinspektionen och ges i uppdrag att ge sakmässigt stöd till kommuner och landsting som vill upphandla mer miljövänligt med mindre farliga ämnen. Yrkanden om miljökrav har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2012/13:FiU32. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det fanns skäl att invänta de förslag som håller på att utarbetas inom EU och på nationell nivå. Som framgått under kapitel 2 har frågor om miljöhänsyn och sociala hänsyn fått en framträdande roll i de nya upphandlingsdirektiven. Syftet är att klargöra hur upphandlande myndigheter och enheter kan bidra till att värna miljön och en hållbar utveckling och ta sociala hänsyn som man uppnår en effektiv användning av offentliga medel. I de nya direktiven finns t.ex. regler om livscykelkostnader. Regleringen anger förutsättningarna för att bygga tilldelningsbeslut på livscykelkostnaden för det som ska upphandlas. Livscykelkostnaden täcker in alla stadier från råvaru- och resursanskaffning till bortskaffande, röjning och avslutande. Även t.ex. kostnader för energiförbrukning och underhållskostnader kan ingå. I livscykelkostnader får också externa kostnader för miljön beaktas, t.ex. kostnader för utsläpp av klimatgaser, om de kan beräknas och verifieras. Utskottet konstaterar att det redan enligt den gällande lagstiftningen finns möjlighet att ställa krav på miljö, transporter och funktionalitet. Kraven måste dock vara tydliga, förutsägbara och vara möjliga att kontrollera och följa upp. Frågor om miljö har hög prioritet både nationellt och på EU-nivå. Det framgår både av de nya direktiven och av det slutbetänkande som lagt fram. Enligt utskottet finns det skäl att invänta vad dessa förslag kommer att resultera i och avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav på sociala hänsyn. Utskottet anser att det finns skäl att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. Jämför reservation 9 (S). I motion 2013/14:Fi269 av m.fl. (S) anser motionärerna att det bör tas fram en nationell strategi för sociala upphandlingar inom den offentliga sektorn. På så sätt skulle osäkerheten minska om vilka krav som får ställas i offentliga upphandlingar. Genom att ställa sociala krav i upphandlingar kan man enligt motionärerna öka möjligheterna för att det offentliga tillsammans med det privata tar ansvar för en god kvalitet i verksamheten. kan det offentliga ställa krav på fler arbetstillfällen, överensstämmelse med sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter, social integration och etisk handel. Liknande förslag finns i motion 2013/14:Fi288 av (S), i motion 2013/14:Fi293 av m.fl. (S), i motion 2013/14:Fi298 av (S) yrkande 1 i denna del, i motion 2013/14:Fi302 av och (båda S) i denna del och i motion 2013/14:N408 av m.fl. (S) yrkande 4. Förslag om sociala hänsyn har behandlats tidigare av utskottet, senast i betänkande 2012/13:FiU32. Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med motiveringen att det redan i den nuvarande lagstiftningen är möjligt att ställa sådana krav i upphandlingsunderlaget. Utskottet hänvisade också till att såg över behovet av eventuella ytterligare åtgärder vad gäller sociala hänsyn. I finns ett särskilt avsnitt om socialt ansvarsfull offentlig upphandling. Frågan gäller hur organisationer inom den sociala ekonomin lättare ska kunna delta i upphandlingar och hur det mervärde som dessa organisationer representerar ska kunna beaktas. Enligt utredningen går det inte att positivt särbehandla icke vinstsyftande organisationer genom att utesluta vinstdrivande företag i en offentlig upphandling. Men utredningen anser att det inom området för sociala tjänster är möjligt att, under vissa omständigheter, låta upphandlingskontrakt utföras endast av ideella aktörer. Utredningen föreslår att man, i stället för att utesluta vissa aktörer, ställer högre kvalitetskrav i upphandlingen och att man säkerställer att kraven följs. föreslår att ett särskilt produktkategoristöd ska inrättas hos det samordnade upphandlingsstödet. För att öka mångfalden av aktörer i offentliga upphandlingar bör detta inom vård och omsorg särskilt inkludera vägledning till idéburna organisationer och icke vinstsyftande företag för att de lättare ska kunna medverka i offentliga upphandlingar. Det kan t.ex. handla om att visa på hur kontrakt kan delas upp eller att rekommendera längre anbudstider för att göra det enklare för aktörer inom den sociala ekonomin att utforma genomtänkta anbud. Det kan också gälla frågan om att fånga upp de speciella mervärden som idéburna organisationer representerar. I de nya upphandlingsdirektiven finns bestämmelser om att en medlemsstat får reservera rätten att delta i ett upphandlingsförfarande till vissa aktörer (t.ex. skyddade verkstäder och arbetsintegrerande företag) under vissa förutsättningar. Upphandlingsstödet kommer att samlas under 2014. Som framgår ovan under punkt 1 kommer upphandlingsstödet att 2015 stärkas med . Regeringen skriver i budgetpropositionen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, miljöhänsyn och sociala hänsyn behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Upphandlingsstödet kommer därmed bl.a. att arbeta med och informera om socialt ansvarsfull offentlig upphandling. Utskottet konstaterar att det redan enligt den gällande lagstiftningen är möjligt att ställa krav på social hänsyn. I de avslutade förhandlingarna om nya EU-direktiv på upphandlingsområdet har frågan om att kunna ta sociala hänsyn lyfts fram. lämnar också olika förslag på hur man bättre ska kunna ta sociala hänsyn vid offentliga upphandlingar. Enligt utskottet finns det skäl att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Kvinnors företagande, mindre företag, närproducerat m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om upphandlingskrav om kvinnors företagande, mindre företag och närproducerat. Utskottet anser att det är av vikt att invänta kommande förslag från regeringen med anledning av de nya direktiven och slutbetänkande. Jämför reservation 10 (MP) och särskilt yttrande 2 (V). I motion 2013/14:Fi206 av och (båda MP) yrkande 1 föreslår motionärerna att reglerna för upphandling ses över så att kvinnors företagande inte missgynnas. Kommuner kan välja mellan upphandling och kundval när de konkurrensutsätter verksamheter eller en kombination av båda. Upphandling innebär ofta höga inträdesbarriärer med stora initiala kostnader och långa kontrakt som skapar oligopol. Motionärerna hänvisar till en studie från från 2013.6[Strukturerna och företagandet – en longitudinell studie av kvinnors och mäns företagande i spåren av den offentliga sektorns omvandling, , 2013.] I studien har man undersökt samtliga småföretagare –2008 i 16 kvinnodominerande näringsgrenar som påverkats av konkurrensutsättning. Enligt studien hade andelen kvinnor bland företagarna minskat i nio av näringsgrenarna. Det gällde framför allt i de näringsgrenar där upphandlingsmodellen använts, exempelvis sluten sjukvård, vård och omsorg i boende (ej äldreboende) och äldre- och handikappomsorg. Enligt motionärerna gynnas mäns företagande av kombinationen av stordrift och upphandling, medan kvinnors företagande gynnas av smådrift och kundval. I motion 2013/14:Fi213 av (M) yrkande 1 föreslås att möjligheten att dela upp offentliga upphandlingar ses över så att fler mindre företag kan delta. Ett liknande yrkande finns i motion 2013/14:Fi223 av (M). I motion 2013/14:Fi240 av (C) yrkas att lokala matproducenters deltagande i offentliga upphandlingar bör uppmuntras. Det skulle enligt motionären kunna ske genom att upphandlingarna bryts ned till rimliga nivåer, att det informeras om möjligheten att införa omlastningscentraler, att krav ställs på att svenska djurskyddsregler följs och att får utökade möjligheter att utbilda upphandlare, politiker och tjänstemän.