bet · H101KU11 · 2014-01-21 00:00:00 — 2013/14:KU11 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse I detta betänkande behandlas redogörelse /14:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för tiden –. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /14:JO1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), Per (M), (M), i (S), (M), (S), (S), (FP), (C), (S), (M), Skånberg (KD), (SD), (V), (M) och (S). ombudsmän har i enlighet med 11 § lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän överlämnat sin ämbetsberättelse (redog. 2013/14:JO1) för tiden –. Justitieombudsmännen lämnade muntligen uppgifter om sin verksamhet vid ett öppet sammanträde med utskottet. I samband med utskottets beredning av ämbetsberättelsen har utskottets kansli vidare besökt ombudsmannaexpeditionen och gått igenom ämbetets äldsta ännu inte avgjorda ärenden. har då tagit del av diarier, protokoll och andra handlingar. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. Ämbetsberättelsen, som omfattar /13, inleds med en skrivelse till med uppgifter om myndigheten ombudsmäns (JO) organisation och verksamhet. Av skrivelsen framgår bl.a. att JO på egen begäran entledigades från sitt uppdrag fr.o.m. och att hovrättslagmannen nyvaldes till justitieombudsman fr.o.m. till dess att ett nytt val har genomförts . Vidare framgår att de ställföreträdande ombudsmännen har tjänstgjort i viss omfattning med handläggning och avgörande av tillsynsärenden. Av skrivelsen framgår vidare att JO:s arbetsordning har ändrats under verksamhetsåret. Utöver en ändring som var föranledd av att hade tillträtt som chefsjustitieombudsman gjordes vissa smärre justeringar i bilagan med indelningen i ansvarsområden. Som särskilda händelser med koppling till verksamheten anges att en konsult fått i uppdrag att göra en förutsättningslös genomlysning av och styrning och att jämföra hur dessa förhåller sig till de regler som har satts upp för verksamheten. Avsikten är att under det kommande verksamhetsåret identifiera lämpliga åtgärder med anledning av konsultens iakttagelser. Vidare anges att myndigheten har en ny webbplats, med information om JO:s verksamhet på engelska och på de fem nationella minoritetsspråken samt förbättrade möjligheter att söka efter beslut. Av de statistiska uppgifterna framgår att 7 097 ärenden nyregistrerades , vilket innebär en ökning jämfört med verksamhetsåret . Av de nya ärendena var 6 872 klagomålsärenden, vilket är i stort sett samma antal som det förra verksamhetsåret. Antalet inspektions- eller andra initiativärenden var 93, varav den relativt nya NPM-enheten svarade för 39. I JO:s sedvanliga verksamhet genomfördes 25 inspektioner, vilket var lika många som verksamhetsåret . Av skrivelsen framgår vidare att antalet inspektioner och initiativärenden alltjämt ligger på en lägre nivå än vad ombudsmännen anser önskvärt. Antalet ärenden föranledda av remisser, huvudsakligen från , uppgick till 132, en ökning med jämfört med det förra verksamhetsåret. I skrivelsen noteras också att JO har skärpt kraven på vad som ska anses utgöra ett klagomål. Något hundratal skrivelser som tidigare skulle ha registrerats som klagomål hanteras nu i stället i administrativ ordning. Antalet avgjorda ärenden uppgick till 7 068, vilket innebär en ökning från föregående års nivå. De oavslutade ärendena i balans var vid verksamhetsårets slut 1 011. Det innebär att balansen har ökat med från föregående verksamhetsår. Därefter redovisar justitieombudsmännen sina övergripande iakttagelser inom varje ansvarsområde. JO inleder med att konstatera att till ansvarsområde 1 hör bl.a. domstolarna, , plan- och byggnadsväsendet, miljö- och hälsoskydd samt . Han anför bl.a. att han har haft anledning att uppmärksamma vikten av att domstolars domar och beslut är motiverade i tillräcklig omfattning. För de allmänna domstolarnas del räcker det enligt inte med att naket redovisa vad som är bevisat. Den som exempelvis har dömts för ett brott mot sitt nekande har rätt att få besked om varför domstolen inte har trott på honom eller henne. I ämbetsberättelsen redovisas några fall där han menar att domstolsavgöranden har varit bristfälligt motiverade och där han har utdelat kritik. Även två fall av bristfällig motivering av förvaltningsmyndigheters beslut har kritiserats av och berörs i skrivelsen. hänvisar vidare till det förra verksamhetsårets ämbetsberättelse, där han redovisade iakttagelser om långa handläggningstider i förvaltningsrätterna. Han hade redan då fått uppgifter om att Förvaltningsrätten i arbetade med att komma till rätta med sina problem i detta avseende. Han konstaterar att utvecklingen av antalet klagomål på långsam handläggning i förvaltningsrätterna talar för att en utveckling mot mer normala handläggningstider har inletts. Två tingsrätter har kritiserats för att de inskränkt offentlighetsprincipen utan lagstöd. I det ena fallet hade en domare förbjudit några kvinnor med niqab att närvara som åhörare vid en häktningsförhandling med motiveringen att deras klädsel störde ordningen i rättssalen. I det andra hade receptionspersonal vid en tingsrätt nekat åhörare tillträde till en pågående förhandling utan att rätten hade meddelat något beslut om att förhandlingen skulle äga rum bakom stängda dörrar. I båda fallen menade att offentlighetsprincipen hade inskränkts utan lagstöd. Med hänvisning till ett liknande beslut som redovisades i förra årets ämbetsberättelse nämner slutligen ett ärende där en myndighet underrättat en person om att någon begärt att få ta del av en allmän handling som delvis berörde honom. I beslutet anförs att även om identiteten hos en person som begär att få ta del av allmänna handlingar är känd bör en myndighet, utifrån grundtanken bakom anonymitetsskyddet i tryckfrihetsförordningen, inte utan vidare föra uppgifterna vidare. Någon sådan åtgärd behövdes enligt JO heller inte för att myndigheten skulle kunna utföra den nödvändiga sekretessprövningen. ChefsJO har tillsyn över ansvarsområde 2, som omfattar bl.a. kriminalvården, socialförsäkringen och försvaret. Hon inleder med att redogöra något för justitieombudsmännens internationella verksamhet och att hon även i denna fokuserar på kärnan i JO:s uppdrag: att värna den enskildes rättssäkerhet. Som exempel lyfter hon fram ett besök från den nyinrättade turkiska ombudsmannainstitutionen. konstaterar härutöver att ärenden som rör kriminalvård och socialförsäkring står för av avdelningens tillsynsverksamhet men att antalet klagomål om dessa verksamheter glädjande nog är något färre jämfört med förra verksamhetsåret. Ett initiativärende redovisas som gällde möjligheterna för intagna i häkte att ha kontakt med sina försvarsadvokater. I beslutet framhålls att en offentlig försvarare inte ens bör avvisas från ett häkte utan att ha fått träffa sin klient. Däremot får det enligt beslutet anses godtagbart att en advokat låses in i ett besöksrum tillsammans med klienten när detta bedöms nödvändigt. På socialförsäkringsområdet redovisar bl.a. ett ärende där hon ansett att allvarliga förvaltningsrättsliga brister uppstått i handläggningen. Det gällde s.k. försäkringsmedicinska gruppkonsultationer, där utredningen visat att det fanns brister i dokumentationer från genomförda konsultationer. Bland annat mot bakgrund av de bristfälliga dokumentationsrutinerna menar hon att i stället alltid bör använda sig av ett skriftligt förfarande när den försäkringsmedicinska rådgivaren konsulteras i ett enskilt ärende. kritiseras även för att i flera fall helt ha underlåtit att motivera beslut om underhållsstöd, vilket strider mot förvaltningslagens bestämmelser. Hon anför i detta sammanhang att hon har för avsikt att i sitt fortsatta tillsynsarbete följa upp arbete med att förbättra sina beslutsmotiveringar. Slutligen redovisar sin granskning av en s.k. polisjakt som slutade med att en motorcykelförare, som misstänktes för bl.a. grov vårdslöshet i trafik, miste livet. I sin granskningen konstaterade att det långvariga förföljandet i mycket hög hastighet och var oförenligt med proportionalitetsprincipen på grund av de stora risker som det innebar för samtliga inblandade. För att undvika liknande olyckor menade att det finns ett stort behov av att polisen förbättrar sitt arbetssätt vid planerade trafikinsatser. JO , med tillsyn över ansvarsområde 3 – hälso- och sjukvård, utbildningsväsendet samt – konstaterar inledningsvis att antalet ärenden på avdelningen har fortsatt att stiga något men att fler ärenden avgjorts än tidigare och att den genomsnittliga handläggningstiden för avdelningens ärenden påtagligt förkortats. Hon fortsätter därefter bl.a. med att redovisa resultatet av en uppföljande inspektion av en socialnämnd, som efter en inspektion 2012 fick kritik för allvarliga brister vid handläggningen av ärenden om vård av barn och ungdomar samt inom familjerätten. Uppföljningen ungefär visade att nämnden hade lagt ned ett mycket omfattande arbete för att komma till rätta med bristerna, och kunde med stor tillfredsställelse notera att arbetet redan hade gett påtagligt positiva resultat. Hon konstaterar vidare att inspektionsverksamheten är värdefull bl.a. eftersom de fylliga protokoll som upprättas sprider kunskap om regelverket och förhållandena inom respektive tillsynsområde till en betydligt vidare krets än den inspekterade myndigheten. I gruppen ärenden som rör redovisas bl.a. ett beslut som innebar kritik mot en socialtjänst för att de i samband med ett hembesök i ett barnavårdsärende mot den enskildes vilja dokumenterade förhållandena i bostaden med fotografier. I beslutet uttalas att tjänstemännen därigenom hade visat en flagrant brist på respekt för den enskildes integritet och rätt att bestämma i sitt eget hem. Bland de refererade besluten om hälso- och sjukvården nämner ett beslut som rör en rättspsykiatrisk klinik som omhändertagit en mp3-spelare från en patient och sedan överlämnat den till åklagarmyndigheten. Patienten dömdes sedan för barnpornografibrott avseende bilder som fanns på mp3-spelaren. I beslutet konstateras att uppgifter om att en patient innehar sådant material omfattas av sekretess och bara får lämnas vidare med stöd av en s.k. sekretessbrytande bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Dessa bestämmelser omfattar inte barnpornografibrott, varför det var fel att lämna ut uppgifterna till åklagaren. menar dock att det inte kan ställas alltför höga krav på hälso- och sjukvårdspersonal när det gäller att bedöma vilka brottsliga gärningar som skulle kunna bli aktuella i ett fall som detta, och hon riktade därför ingen kritik mot kliniken. Slutligen berörs ett beslut om en gymnasieskola som avslog en ansökan från Sverigedemokratisk ungdom (SDU) om att få anordna ett bokbord på skolan. Detta motiverades av rektorn med att skolan inte hade möjlighet att upprätthålla säkerheten kring arrangemanget. fann dock att avslagsbeslutet hade ett i vart fall indirekt samband med de åsikter SDU förväntades föra fram och att agerandet därför strider mot objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § regeringsformen. Förre JO begärde under verksamhetsåret sitt entledigande och tjänstgjorde därför inte efter . Han redovisar i ämbetsberättelsen den verksamhet som bedrivits fram till det datumet. Tillsynen avsåg ansvarsområde 4, som bl.a. omfattar polis- och åklagarärenden, utlänningsärenden samt vissa frågor som rör och verksamhet. Mot bakgrund av tidigare utredningar som visat på brister i rutiner i ärenden om allmänhetens tillgång till allmänna handlingar beslutade att ta upp ett antal likartade anmälningar med nya klagomål mot till en relativt utförlig granskning. Resultatet visade åter att det finns grundläggande brister i organisation, ansvarsförhållanden och rutiner, vilket bidragit till att tryckfrihetsförordningens krav på att allmänna handlingar ska utlämnas skyndsamt har åsidosatts vid upprepade tillfällen. Särskilt anmärkningsvärt fann det vara att man från sida verkade tycka att handläggningen i de granskade ärendena varit godtagbar. Ett ärende som redovisas särskilt gällde en journalist som hade begärt ut handlingar från . Även här aktualiserades frågan om rutiner som fördröjde ett utlämnande. Av beslutet framgår också att en myndighet har rätt att åtgärda brister som upptäckts efter att en handling efterfrågats, liksom att gå ut med information om sådana brister och vidtagna åtgärder, under förutsättning att det inte medför att handlingsutlämnandet fördröjs. I detta sammanhang uppmärksammar att hade granskat samma ärende. Han är av uppfattningen att den överlappning som därmed kan sägas ha förelegat mellan JO:s och KU:s granskningar är att föredra framför ett så stort respektavstånd att ansvarsfrågor riskerar att hamna mellan stolarna. Detta förutsätter dock att de båda kontrollorganen i sin direkta kritik, som skett i detta fall, begränsar sig till sina respektive tillsynsobjekt. Även konstaterar att ärenden som gäller långsam handläggning är vanliga hos JO. Han nämner särskilt ett ärende där handläggningen hos både polis och åklagare tog så att brottet hann preskriberas innan åtal väcktes. konstaterar att en underlåtenhet av detta slag, som dessutom inte var en engångshändelse, får konsekvenser för den enskilde som är oacceptabla. Skrivelsen till avslutas med en kortare redogörelse för den relativt nyinrättade NPM-enheten, dvs. den enhet inom JO som fullgör de uppgifter som ankommer på ett nationellt besöksorgan enligt det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Opcat). Syftet med protokollet är att upprätta ett system för regelbundna besök på platser där personer hålls frihetsberövade. De platser som ska inspekteras inom ramen för Opcat är i första hand fängelser, häkten, polisarrester, inrättningar för psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård, samt särskilda ungdomshem och LVM-hem. Under verksamhetsåret har JO inom ramen för Opcatverksamheten genomfört 35 inspektioner. Efter inspektioner av häkten har JO bl.a. uttalat dels att det är viktigt att de intagna får information om sina rättigheter och skyldigheter samt om regler och rutiner för häktet, dels att kroppsvisitationer bör genomföras av personal av samma kön som den intagna. Inspektioner av både en rättspsykiatrisk avdelning och en polisarrest resulterade i uttalanden om att den enskilde bör ha möjlighet till utomhusvistelse per dag. I samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för /10 (redog. 2010/11:JO1) konstaterade att JO hade uppmärksammat frånvaron av ordinarie tillsynsorgan inom exempelvis kriminalvårds- och socialförsäkringsområdena som ett problem och att JO i ämbetsberättelsen hade anfört att det var närmast häpnadsväckande att reguljära tillsynsorgan fortfarande saknades på flera områden. Utskottet instämde i detta och underströk dessutom att det är mycket olyckligt att frånvaron av reguljära tillsynsorgan innebär att JO, som är avsett att vara ett extraordinärt tillsynsorgan, inte kan fullfölja denna uppgift på det sätt som är meningen. behandlade utskottet budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 1 ) och en följdmotion (MP) om att sätta upp och tilldela budgetanslag till en ny nationell tillsynsorganisation. Utskottet konstaterade att JO fortfarande i alltför stor omfattning ägnar sin tillsyn åt sådana ärenden som skulle behandlas bättre i ett annat sammanhang (bet. 2011/12:KU1 s. 32). Frågan om behovet av att lösa vissa tillsynsfrågor var enligt utskottet betydelsefull. Något utrymme för att under det kommande budgetåret tilldela medel för en ny form av tillsyn fanns emellertid inte enligt utskottet, som avstyrkte bifall till motionsyrkandet i denna del. Utskottet anförde emellertid att det avsåg att återkomma till frågan i samband med behandlingen av ämbetsberättelsen. I samband med behandlingen av Justitieombudsmännens ämbetsberättelse för det föregående verksamhetsåret (redog. 2011/12:JO1), tre följdmotioner (S, MP respektive M, FP, C och KD) och ett motionsyrkande från allmänna motionstiden (S) konstaterade bl.a. att klagomål som rör Kriminalvårdens verksamhet utgör en stor del av JO:s ärendemängd och att denna verksamhet har stor betydelse för den enskilde (bet. 2011/12:KU6 s. 12). För att öka förutsättningarna för JO att utöva den extraordinära tillsyn som är avsedd borde man enligt utskottet se över frågan om bristen på ordinarie tillsyn över Kriminalvårdens verksamhet. I denna del konstaterade utskottet dock att regeringen hade beslutat om tilläggsdirektiv till som motsvarar utskottets önskemål. Utskottet ansåg därmed att motionsyrkandena i dessa delar var tillgodosedda. Vidare konstaterade utskottet att även inom migrations- och socialförsäkringsområdena gör bristen på ordinarie tillsynsorgan att en stor del av JO:s resurser ägnas åt sådant som i stället borde hanteras i en annan ordning. Utskottet ansåg därför att det borde utredas hur och i vilken organisatorisk form en ordinarie tillsyn över ärendehandläggningen inom och socialförsäkringens verksamhetsområden borde utformas. Utskottet föreslog att genom ett tillkännagivande skulle begära att regeringen låter utreda frågan om bristen på reguljär tillsyn inom migrations- och socialförsäkringsområdet. Därmed tillstyrkte utskottet delvis följdmotionerna. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2011/12:160–162). Frågan berördes även i samband med behandlingen av förra årets ämbetsberättelse (bet. 2012/13:KU12). Utskottet konstaterade att frågorna om nya tillsynsorgan var under olika former av utredning eller beredning och förutsatte mot bakgrund av inhämtade uppgifter att det fortsatta arbetet skulle fortskrida utan att skulle behöva besluta om ytterligare tillkännagivanden. Vid beredningen av budgetpropositionen (prop. 2013/14:1) anförde utskottet att det alltjämt anser att frågan om en lösning av vissa tillsynsfrågor inom såväl kriminalvården som migrations- och socialförsäkringsområdena är betydelsefull. Utskottet önskade dock inte föregripa pågående och kommande utredningar (bet. 2013/14:KU1 s. 33). (Ju 2010:09) ska bl.a. utreda behovet av ett fristående organ som ska granska både polisens och Kriminalvårdens verksamhet. Om kommittén kommer fram till att övervägande skäl talar för att inrätta ett sådant organ ska den lämna ett fullständigt förslag om organisation och verksamhet. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag i denna del . Regeringen beslutade vidare att en särskild utredare ska utreda behovet av en förstärkt tillsyn över socialförsäkringsområdet utöver den tillsyn som utövas (dir. 2013:58). Uppdraget ska redovisas . Enligt pågår dock fortfarande arbetet med att utse en särskild utredare. Frågan om behovet av tillsyn inom migrationsområdet bereds fortfarande inom . Enligt uppgift från i samband med utskottets beredning av budgetpropositionen kommer regeringen att fatta beslut i ärendet . Utskottet noterar att arbetet med att förkorta handläggningstiderna vid landets förvaltningsrätter pågår och att antalet anmälningar mot fortsätter att minska. Det är emellertid fortfarande otillfredsställande att JO:s totala arbetsbörda är sådan att det saknas utrymme för inspektioner och andra initiativärenden i den omfattning som ombudsmännen skulle önska. Som utskottet har konstaterat beror detta delvis på den omständigheten att det saknas ordinarie tillsynsorgan på vissa områden. Utskottet tvingas även konstatera att någon förändring ännu inte kommit till stånd i dessa avseenden. Särskilt när det gäller socialförsäkringsområdet vill utskottet på nytt påtala vikten av att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att den aviserade utredningen som ska ligga till grund för en förändring kan påbörja sitt arbete. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /14:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse. står ledamöterna i i kammaren och debatterar justitieombudsmännens ämbetsberättelse. Av de statistiska uppgifterna i årets ämbetsberättelse framgår det att 7 097 ärenden nyregistrerades, vilket är en ökning . Av de nya ärendena var 6 872 klagomålsärenden, vilket var ungefär lika många som . Man kan tycka att det är bra att antalet klagomålsärenden inte ökar. Men då ska man komma ihåg att det är nästan 7 000 nya ärenden där människor på ett eller annat sätt upplever att de inte blivit bemötta på ett rättssäkert sätt i kontakten med våra myndigheter. Det har varit en ständig ökning av ärenden. Om man jämför med perioden /07 är det faktiskt 1 000 fler ärenden . Det är alltså många ärenden. Antalet inspektioner och initiativärenden ligger fortfarande på en lägre nivå än vad justitieombudsmännen önskar. Detta beror framför allt på att JO:s totala arbetsbörda är sådan att man inte har utrymme för fler inspektioner och initiativärenden, vilket beror på att det saknas ordinarie tillsynsorgan så att en övervältring sker av ärenden till justitieombudsmännen. Det är väl känt i konstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottet har tidigare påtalat behovet av ordinarie tillsynsorgan för kriminalvården, och socialförsäkringsområdet genom tillkännagivande till regeringen, men det bereds fortfarande i . Vad gäller socialförsäkringsområdet har man ännu inte ens utsett en utredare, vilket föranleder att i sitt ställningstagande återigen påtala vikten av att regeringen vidtar åtgärder som behövs vad det gäller socialförsäkringsområdet.Herr talman! När det gäller vård, skola och omsorg ökar ärendena med ca 100 . är det 1 900 ärenden, året innan var det 1 800 ärenden och var det 1 700 ärenden. Den klart största gruppen av dessa klagomålsärenden finns inom med 1 100 ärenden . Det är framför allt biståndsärenden som klagomålen berör. Men den klart största gruppen klagomål rör faktiskt barnärenden. Det är ca 560 nya ärenden. var det 580. Det kan ses som en minskning av ärendemängden. Men jag kan inte se det så när 560 av de nya klagomålsärenden som har inkommit rör barn. Klart är att trycket på kommunerna ökar och att de klagomålsärenden som rör barn är en viktig signal till oss politiker att ta till oss.Vad beror det på? Har samhället hårdnat? Är trycket för hårt på våra socialförvaltningar? Hur påverkar det ekonomin i familjerna när arbetslösheten är hög? Och vad betyder det för tryggheten för våra barn? Frågorna är många, men de är också alltför viktiga för att i inbunden form ställas i bokhyllan utan åtgärd, vilket tyvärr ofta händer med JO:s ämbetsberättelse. står jag här i kammaren och påtalar vikten av att se JO:s ämbetsberättelse som en källa till kunskap för statsråd, utskottsordförande, gruppledare och ledamöter. Det tänker jag göra också.I JO:s ämbetsberättelse kan man nämligen läsa om att i finns brister i organisation, ansvarsförhållande och rutiner, vilket har bidragit till att tryckfrihetsförordningens krav på att allmänna handlingar ska utlämnas skyndsamt har åsidosatts vid upprepade tillfällen. Detta har också KU konstaterat.Man kan läsa om hur personer drabbas när polis och åklagare inte samarbetar och handläggningen tar så att fallet preskriberas. Det är oacceptabelt. Det framförs allvarlig kritik mot i län, som har planerat att verkställa en familjs utredningsbeslut till fel land.Klagomålen som rör utbildningsområdet uppgick till 275 ärenden - en ökning med ett sextiotal ärenden. Man kan notera att klagomålen avseende hantering av lärarlegitimationer har fortsatt.Ibland reflekterar och undrar man över den lagstiftning som vi redan har på vissa områden. Är den tillräcklig, och uppnår den sitt syfte? En sådan fråga är frågan om huruvida prostitution kan utgöra grund för utvisning när vi har en lagstiftning där inte prostitution, utan sexköp, är olagligt.Herr talman! Listan kan göras lång över de granskningar som JO:s ämbetsberättelse innehåller och vilka reflexioner man kan göra. Justitieombudsmännens viktiga uppgift att värna rättssäkerheten för våra medborgare i landet kan inte nog betonas. ledamöter har alltid varit eniga om att det är viktigt att JO har förutsättningar för sitt arbete.