bet · H101KrU5 · 2014-04-15 00:00:00 — 2013/14:KrU5 Politik för det civila samhället m.m. Politik för det civila samhället m.m. I betänkandet behandlas regeringens proposition 2013/14:117 Verksamhetsstödet för idrottens bildningsverksamhet samt motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör det civila samhället, allmänna samlingslokaler, idrott och friluftsliv. Några av motionsyrkandena behandlas i förenklad form. Regeringen föreslår i propositionen en ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde som ger lagstöd för verksamhet att pröva frågor om fördelning av statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. Vidare föreslår regeringen en ändring i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att offentlighetsprincipen ska gälla hos i den del av studieförbundets verksamhet som består i fördelning av statsbidrag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. Motionerna från den allmänna motionstiden som rör det civila samhället handlar om betydelsen av ett starkt civilsamhälle, årliga överläggningar med det civila samhället, finansiellt stöd till det civila samhället, statistik, nationellt utbildningscentrum för krishantering och ideellt drivna lägergårdar. På idrottsområdet berör frågorna det statliga idrottsstödet och avgifter inom idrottsrörelsen, jämställdhetsfrågor på ett internationellt plan, krav som ställs på idrottsarenor, hbtq-frågor, sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer, dopning, proffsboxning och amatörboxning och stora idrottsmästerskap i . När det gäller friluftsliv handlar motionsyrkandet om att göra 2015 till Friluftslivets år. Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag samt avslår motionsyrkandena från allmänna motionstiden . I betänkandet finns 12 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslagen om uppgift att fördela verksamhetsstödet m.m. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde, 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller proposition 2013/14:117 punkterna 1 och 2. Ett starkt och levande civilsamhälle 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 38. Reservation 1 (S) Årliga överläggningar med det civila samhället 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 39. Reservation 2 (S) Finansiellt stöd till det civila samhället 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 40. Reservation 3 (S) 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 4 (MP) Nationellt utbildningscentrum för krishantering 2012/13:Fö234 av och (båda S). Reservation 5 (S) 2013/14:Kr277 av (KD). Det statliga idrottsstödet och avgifter inom idrottsrörelsen 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Kr266 av (S) och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 47. Reservation 6 (S, V) Jämställdhetsfrågor på ett internationellt plan 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 7 (V) Krav som ställs på elitidrottsarenor 2013/14:Kr318 av m.fl. (S). Reservation 8 (S, V) 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Kr289 av m.fl. (S). Reservation 9 (S, V) Sexuella övergrepp på barn i idrottsmiljöer 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 52. Reservation 10 (SD) 2013/14:Kr322 av m.fl. (S). Reservation 11 (S, V) 2013/14:Kr255 av (M) och 2013/14:Kr256 av (M). 2013/14:Kr328 av och (båda S). Reservation 12 (S) 2013/14:Kr300 av m.fl. (FP) yrkande 5. Motionsyrkanden som bereds i förenklad form 2013/14:Kr218 av (M) yrkandena 3 och 4, 2013/14:Kr226 av och (båda C), 2013/14:Kr244 av och (båda S), 2013/14:Kr246 av (M), 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3, 6 och 8, 2013/14:Kr288 av och (båda S), 2013/14:Kr293 av och (båda S), 2013/14:Kr300 av m.fl. (FP) yrkandena 1, 2 och 4, 2013/14:Kr336 av och (båda SD) och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkandena 46 och 51. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (S), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (M). () har promemorian fördelning av det statliga verksamhetsstödet för idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet (U2013/5534/UC) utarbetats. Promemorian har remissbehandlats. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Ärendet och dess beredning I proposition 2013/14:117 Verksamhetsstödet för idrottens bildningsverksamhet föreslår regeringen att antar förslaget till lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde, och förslaget om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), som lagts fram i propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och lagförslag finns i bilaga 1 respektive 2. I detta sammanhang behandlar utskottet även motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Utskottet har under beredningen av ärendet fått information av dels generaldirektör med medarbetare från (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor), dels generalsekreterare med medarbetare från . Det särskilda verksamhetsstödet till () finansieras, i likhet med stödet till övriga studieförbund, via anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen under utgiftsområde 17. till disponeras av Kammarkollegiet, som betalar ut medlen till . Av regleringsbrevet framgår att erhåller . Regeringen beslutar om riktlinjer för när det gäller användningen av stödet. fördelar det statliga verksamhetsstödet till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet men det är inte lagreglerat. I propositionen föreslås nu att SISU:s uppgift att fördela statsbidrag ska regleras i lag, och att den delen av SISU:s verksamhet som består i fördelning av statsbidrag ska omfattas av offentlighetsprincipen. Lagförslagen om uppgift att fördela verksamhetsstödet m.m. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagändringar. Regeringen föreslår att en bestämmelse, om att prövar frågor om fördelning av statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet, ska tas in i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Regeringen gör vidare bedömningen att ändringar bör göras i förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen, som innebär att det som anges i förordningen om uppgifter, beslut om statsbidrag, återkrav, revision och överklagandeförbud, även bör gälla när prövar frågor om statsbidrag till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. Fördelning av statsbidrag är en förvaltningsuppgift. Enligt 12 kap. 4 § andra stycket regeringsformen kan förvaltningsuppgifter överlämnas även åt andra juridiska personer än kommuner och åt enskilda individer. Om uppgiften innefattar myndighetsutövning får ett överlämnande göras endast med stöd av lag. Myndighetsutövning brukar utifrån den definition som fanns i den gamla förvaltningslagen beskrivas som utövning av befogenhet att för en enskild person bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, avskedande eller annat jämförbart förhållande. Det är normalt fråga om myndighetsutövning när beslut fattas om fördelning av statsbidrag. Då har fått i uppdrag av staten att fördela statligt stöd har enligt regeringens bedömning en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning. Denna myndighetsutövning bör enligt regeringen nu regleras i lag. Regeringen anser dessutom att det är angeläget att de syften och villkor för statsbidrag till folkbildningen som framgår av förordningen om statsbidrag till folkbildningen även gäller för folkbildningen inom idrottsrörelsen. Det som anges i förordningen om uppgifter, beslut om statsbidrag, återkrav, revision och överklagandeförbud, bör enligt regeringen därför gälla även för , och förordningen bör således ändras. Regeringen föreslår vidare att offentlighetsprincipen ska göras tillämplig på den verksamhet hos som består av fördelning av statsbidrag genom att verksamheten förs in i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:44). Rätten att ta del av allmänna handlingar gäller hos myndigheter, och beslutande kommunala församlingar. Genom bestämmelsen i 2 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen har handlingsoffentligheten utvidgats till vissa enskilda organ, huvudsakligen sådana som har anförtrotts uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Enligt nämnda bestämmelse ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos de enskilda organ som anges i bilagan till lagen, om handlingarna hör till den verksamhet som nämns i bilagan. I bilagan finns upptaget när det gäller verksamheten att fördela statsbidrag mellan folkhögskolor och studieförbund liksom ett antal andra enskilda organisationer, som har till uppgift att fördela statsbidrag. Eftersom är ett enskilt organ omfattas handlingar som förvaras av förbundet inte av handlingsoffentlighet. Uppgiften att fördela statsbidrag mellan förbundets medlemsorganisationer innefattar som konstaterats ovan myndighetsutövning mot enskilda. Intresset av insyn i denna verksamhet är enligt regeringen lika starkt när det gäller som när det gäller och andra enskilda organisationer som fördelar statsbidrag. bör därför enligt regeringen i likhet med tas upp i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen så att handlingsoffentlighet gäller i verksamheten att fördela statsbidrag. Det innebär bl.a. att bestämmelser om registrering och diarieföring, upplysningsplikt, förfarande vid utlämnande av allmänna handlingar och bestämmelser om överklagande som finns i offentlighets- och sekretesslagen ska tillämpas på den verksamhet som omfattas av handlingsoffentlighet. Ytterligare en konsekvens av regleringen är att bestämmelserna i arkivlagen (1990:782) blir tillämpliga. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Utskottet anser i likhet med regeringen att SISU:s uppgift att fördela statsbidrag ska regleras i lag, och att den delen av SISU:s verksamhet som består i fördelning av statsbidrag ska omfattas av offentlighetsprincipen. Utskottet tillstyrker därmed propositionens förslag, och föreslår att ska anta regeringens förslag till lagändringar. De syften och villkor som gäller för statsbidrag till folkbildningen, och som framgår av förordningen om statsbidrag till folkbildningen, bör också enligt utskottets bedömning gälla för folkbildningen inom idrottsrörelsen. Motioner från allmänna motionstiden Ett starkt och levande civilsamhälle Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om betydelsen av ett starkt och levande civilsamhälle med hänvisning till att yrkandet till stora delar får anses tillgodosett. Jämför reservation 1 (S). i m.fl. (S) lyfter i kommittémotion 2013/14:Kr339 fram betydelsen av ett starkt och levande civilsamhälle. Motionärerna påtalar bl.a. att det civila samhället skapar mötesplatser fredade från kommersiella lönsamhetskrav där medborgarna naturligt kan koppla sina egna erfarenheter och krav till ett vidare samhälleligt perspektiv (yrkande 38). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (tidigare ) har i uppdrag att dels ansvara för att det finns en samlad kunskap om det civila samhällets villkor, sammansättning och utveckling samt sprida denna kunskap på nationell, regional och lokal nivå, dels analysera, följa upp och utvärdera insatser inom området, dels bilda nätverk för samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer (förordning [2007:1140]) med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor). Myndigheten har följt upp det civila samhällets villkor, och har i regleringsbrevet även fått detta uppdrag och ska i nära samråd med organisationer för det civila samhället ta fram en rapport som ska redovisas . Statsrådet anförde bl.a. följande i ett svar på en skriftlig fråga från om hur ministern ser på utvecklingen generellt vad gäller det svenska civilsamhället (2012/13:650): Inledningsvis vill jag framhålla att jag instämmer i det frågeställaren framför om att människors frivilliga engagemang i ideella föreningar är mycket viktigt för samhällsutvecklingen och demokratin. Det var just utifrån viljan att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse som regeringen lade fram den första propositionen om politiken för det civila samhället någonsin (prop. 2009/10:55). Jag delar inte uppfattning att situationen för det civila samhället skulle vara hotad. Tvärtom menar jag att det svenska civila samhället står starkt. Regeringen har också vidtagit en rad åtgärder för att ytterligare förbättra det civila samhällets villkor, i enlighet med det av fastställda målet för politiken. [] har också en statlig myndighet, , specifikt fått i uppdrag att ansvara för att det finns samlad kunskap om det civila samhällets villkor, sammansättning och utveckling samt att sprida denna kunskap. [] För tydlighetens skull vill jag därför avslutningsvis klargöra den särskilda ställning som föreningslivet även fortsättningsvis kommer att ha i olika sammanhang. Samhälleliga värden som konkurrens, föreningsfrihet och det som inom EU brukar kallas idrottens särart är värden som är viktiga att upprätthålla. Regeringen för en kontinuerlig dialog med företrädare för idrotten i dessa frågor. Regeringen förordnade en särskild utredare som ska undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet, att utvecklas och att därigenom bidra till demokrati, välfärd, folkhälsa, gemenskap och social sammanhållning (dir. 2014:40). Syftet med utredningen är bl.a. att dessa organisationers kompetens och kapacitet bättre ska tas till vara i mötet mellan människor med olika social, kulturell och ekonomisk bakgrund, inte minst inom vård och omsorg. Uppdraget ska redovisas . Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av ett starkt civilsamhälle, och ser därför med tillförsikt på regeringens satsningar på området. Den proposition som regeringen lade fram 2009, med mål och inriktning för politiken för det civila samhället, var en viktig grund för att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse samt för att tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Viktigt har också enligt utskottet varit det myndighetsstöd som politikområdet fått, genom det ansvar för området som lagts på Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen har tillsatt en utredare i syfte att möjliggöra för det civila samhället att ta ytterligare ett steg framåt för att underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och utvecklas. Med hänsyn till de satsningar som regeringen gjort och gör på området, och den samstämmighet som finns om betydelsen av ett starkt och levande civilsamhälle, anser utskottet att motionsyrkandet till stora delar får anses tillgodosett. Motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 38 avstyrks. Årliga överläggningar med det civila samhället Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om behovet av årliga överläggningar med hänvisning till att det pågår kontinuerliga dialoger och samråd mellan regeringen och det civila samhället på olika plan och inom många områden och att också SKL deltar aktivt i många av dessa. Jämför reservation 2 (S). i m.fl. (S) framhåller i kommittémotion 2013/14:Kr339 de ideella organisationernas viktiga roll i samhället, och anser att regeringen bör återkomma till med förslag på årliga överläggningar mellan staten, Kommuner och Landsting (SKL) samt representanter för folkrörelserna och den ideella och idéburna sektorn (yrkande 39). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (tidigare ) har haft i uppdrag att genomföra ett partsgemensamt forum för dialog mellan regeringen och det civila samhället. I det partsgemensamma forumet ingår representanter från ett femtontal utvalda idéburna organisationer från olika områden. Vidare inbjuds Kommuner och Landsting (SKL) att delta. Forumet träffas och syftet är att följa upp och utveckla politiken för det civila samhället. genomförde en interdepartemental arbetsgrupp i den tredje breda årliga uppföljningen av politiken för det civila samhället. Uppföljningen avsåg verksamhet . Uppföljningen, som genomfördes genom en enkät i , gjordes i förhållande till det övergripande målet för politiken och de sex principerna som vägleder politiken för det civila samhället. Dessa principer är självständighet och oberoende, dialog, kvalitet, långsiktighet, öppenhet och insyn samt mångfald. Svaren i enkäten visar enligt regeringen att samtliga medverkande departement har ett relativt omfattande arbete kopplat till det civila samhällets organisationer och att arbetet ligger i linje med de sex principerna i politiken för det civila samhället. Av enkäten framgår bl.a. att fasta forum för samråd med det civila samhällets organisationer har ökat från 46 tillfällen till 51. Antalet organisationer som var medlemmar i dessa forum var 858 stycken, vilket är 314 fler än 2011. Dessutom anordnade de olika departementen totalt ca 277 möten för dialog och samråd med det civila samhällets organisationer, vilket var 17 fler än året innan. Vidare kan nämnas att SKL är en viktig part i de två överenskommelserna som slöts 2008 och 2010 mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området respektive integrationsområdet, och SKL. Överenskommelsen inom det sociala området syftar till att tydliggöra de idéburna organisationernas roll och göra det möjligt för dem att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma på området. Överenskommelsen på integrationsområdet syftar till att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration och att utveckla former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Enligt överenskommelserna har varje part åtaganden och ska vidta åtgärder, vilka följs upp kontinuerligt av en gemensam arbetsgrupp som består av de tre parterna. Det kan också tilläggas att regeringen bjudit in civilsamhällets organisationer inom biståndsområdet till en dialogprocess. Målet är att nå en överenskommelse för att öka utbytet mellan regeringen och svenska organisationer och förtydliga den nyckelroll organisationerna har för fattigdomsminskning, demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländer. Utskottet konstaterar att det pågår kontinuerliga dialoger och samråd m.m. mellan regeringen och det civila samhället på olika plan, och inom många områden, och att dessa ökar i antal. SKL deltar också aktivt i många av dessa. Utskottet anser inte att motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 39 bör föranleda någon åtgärd från sida, och avstyrker därför detta yrkande. Finansiellt stöd till det civila samhället Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utredning om civilsamhällets finansiering med hänsyn till att motionsyrkandet till stor del får anses tillgodosett. Jämför reservation 3 (S). i m.fl. (S) anser i kommittémotion 2013/14:Kr339 att regeringen bör ta initiativ till en utredning i syfte att belysa hur civilsamhällets organisationer finansierar sin verksamhet. Motionärerna anser att de generella bidragen bör öka, och ser en fara i att stöd ofta finns i styrda projektmedel (yrkande 40). Nämnas kan att har granskat om staten har lyckats undanröja hinder och skapat förutsättningar för civilsamhällets medverkan på integrationsområdet. rekommenderar bl.a. regeringen att göra en samlad analys av statens finansiering på integrationsområdet (RIR 2014:3). Som framgår ovan gjordes den tredje breda uppföljningen av politiken för det civila samhället. Uppföljningen gjordes av interdepartementala arbetsgrupp för frågor om det civila samhället och avsåg verksamhet . Av uppföljningen framgår bl.a. att fördelades i statliga bidrag till det civila samhällets organisationer , vilket var en ökning innan, och att av bidragsmedlen gick till generella bidrag såsom organisations- och verksamhetsbidrag, även detta var en ökning innan. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utgiftsområde 17) anger regeringen beträffande bidragen till det civila samhället att fokus i högre grad bör ligga på mer generella stödformer såsom organisations- och verksamhetsbidrag än på projektbidrag. Regeringen anger dock att bidragssystemen bör anpassas efter verksamhetsområdenas behov. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har följt upp det civila samhällets villkor. kom myndighetens rapport , självständighet och långsiktiga förutsättningar – en uppföljning med ideella föreningar i fokus, som rör bl.a. ideella föreningars finansiering. Regeringen har som nämns ovan tillsatt en särskild utredare för att undersöka möjligheterna att på olika sätt underlätta för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet och utvecklas (dir. 2014:40). Utredaren ska bl.a. se vilka behov av stöd det finns när det gäller ekonomiska frågor och finansieringsmöjligheter. Med hänsyn till att de generella bidragen står för av bidragen till det civila samhället och till att regeringen har tillsatt en särskild utredare för att se över bl.a. finansieringsfrågor får motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 40 till stor del anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att bl.a. följa statistiken rörande det civila samhället med hänvisning till det arbete som pågår med att stärka statistikutvecklingen. Jämför reservation 4 (MP). m.fl. (MP) anser i kommittémotion 2013/14:N210 att regeringen noga ska följa det uppdrag som SCB fått 2010 att ta fram statistik om det civila samhället, och uppdra åt andra relevanta myndigheter att utveckla och löpande följa statistik för den sociala ekonomin (yrkande 2). När det gäller det civila samhället fick () i uppdrag av regeringen att ta fram statistik i enlighet med FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om icke vinstdrivande organisationer, International Classification of (). SCB tog med anledning av uppdraget från regeringen fram statistik över det civila samhället och . I den sistnämnda rapporten från angavs bl.a. att sammanställningen om det civila samhället fortfarande får betraktas som under uppbyggnad och ses som underlag för fortsatt diskussion kring det arbete som tar vid för en vidareutveckling av det framtida statistikområdet. SCB har även i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället i enlighet med regeringsbeslutet . Berörda statistikdatabaser ska samordnas, där så är lämpligt, i syfte att utveckla, förbättra och producera statistiken om det civila samhället. Statistiken ska omfatta uppgifter om organisationslivet som ingår i den ekonomiska statistiken, men även så långt det är möjligt uppgifter om organisationer i det civila samhället som faller utanför dagens statistik, samt relationen mellan den offentliga sektorn och det civila samhällets organisationer. Redogörelsen ska även omfatta redan befintlig statistik om befolkningens deltagande i det civila samhället. SCB ska publicera den senast aktuella statistiken om det civila samhället. Redovisning av uppdraget ska göras i samband med årsredovisningen , dvs. Inom uppdraget ska också arbetet med förbättring av ramen för statistikområdet för det civila samhället stärkas; bl.a. bör SCB enligt regeringen se över de olika organisationsformer som ingår i det civila samhället. För uppdraget erhåller SCB , och för det sistnämnda förbättringsarbetet har SCB fått ökade medel med . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor fick, som framgått ovan, genom en ändring av myndighetens instruktion i uppdrag att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället.