bet · H101SkU19 · 2014-03-03 00:00:00 — Vi anser därför att det finns ett behov av att höja koldioxidskatten med . För den som tankar betyder vårt förslag att literpriset på bensin blir ca högre . innebär höjningen en prisökning med ca vid pump. Höjningar av drivmedelsskatterna skapar oönskade effekter för personer med låga inkomster och för boende på landsbygden. Därför föreslår vi kompensatoriska åtgärder för dessa grupper, bl.a. sänkt fordonsskatt i 36 glesbygdskommuner och bidrag till efterkonvertering av äldre fordon så att de kan köras på mer hållbara bränslen. Med hjälp av bl.a. skattepolitiken vill vi också gynna kollektivtrafiken och verka för ett ökat utbud såväl i stad som på landsbygd. Trängselskatt, punkt 8 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Trängselskatt infördes i permanent efter ett årslångt försök som avslutades med en folkomröstning i samband med valet . har även infört trängselskatt. Beslutanderätten över intäkterna ligger dock hos regeringen och inte i regionerna. Det är enligt vår uppfattning inte rimligt. Vad stockholmarna tyckte och tycker råder ingen tvekan om. Vid en folkomröstning framkom mycket tydligt att man var beredd att betala trängselskatt, miljöstyrande avgifter, och att intäkterna ska gå till vägar och kollektivtrafik. Vi anser att regeringen har en skuld till stockholmarna som betalar men inte sett någon förbättrad kollektivtrafik. I stället aviserar regeringen avsikten att höja skatten för att öka intäkterna. Den grundläggande skillnaden mellan de politiska blocken avser själva synen på skatten. Vi vill se avgifterna som ett medel för att styra trafikflöden ur ett miljöperspektiv som dessutom möjliggör investeringar för att öka framkomligheten. De borgerliga partierna väljer att huvudsakligen se avgiften som en intäktskälla. En acceptans för miljöavgifter eller trängselskatter skapas genom att de som betalar se resultat. Ett lokalt beslutsfattande skulle kunna få många goda effekter. Förändringar skulle kunna genomföras snabbare. Trängseln skulle minska och framkomlighet i kollektivtrafiken och på vägarna skulle bli bättre. Skatt på bekämpningsmedel, punkt 13 (S, MP, V) (S), (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (V) anför: Kreosot är ett träskyddsmedel som används främst för impregnering av järnvägsslipers och el- och telefonstolpar. Ämnet är klassificerat som cancerframkallande och innehåller flera substanser med hälsofarliga egenskaper. Förekomsten av bekämpningsmedel är en av de vanligaste orsakerna till dålig kvalitet på vatten. Bekämpningsmedel från jordbruket påträffas i hela landet men främst i jordbruks- och befolkningstäta områden i . Användningen av kreosot behöver minska. När träskyddsmedel inte betalar sina miljökostnader försvåras introduktionen av alternativ som inte kräver kemisk behandling. har kreosot utvärderats av Kemikalieinspektionen inom ramen för granskningsprogrammet i EU. Den svenska utvärderingen ligger till grund för ett beslut som innebär att det ska bli möjligt att använda kreosot fr.o.m. . Vi menar att det behöver utredas hur ändamålsenliga styrmedel för en omställning till andra substanser och produktionsmetoder bäst kan utformas. Det berör frågor som undantaget för kreosot från skatten på bekämpningsmedel, beskattning av produkter med kreosot, eller andra åtgärder som bäst gynnar en omställning. En utgångspunkt för utredningen ska vara att konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska producenter värnas. Skatten på bekämpningsmedel höjdes och har varit oförändrad på per kilo aktiv substans. För att ett ekonomiskt styrmedel ska upprätthålla sin styrande effekt bör skattesatsen successivt justeras. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag om att höja skatten på bekämpningsmedel t.ex. genom en indexering av skatten. Gruvskatt, punkt 20 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Den svenska gruvindustrin är en viktig näring med stor potential för tillväxt och nya jobb – inte minst i de delar av landet där utbudet av arbetstillfällen i övrigt är begränsat. innebär gruvbrytning stora utmaningar för omgivningen. För att våra naturtillgångar ska användas på ett långsiktigt, stabilt och hållbart sätt krävs en tydlig ansvarsfördelning mellan näringslivet och staten. Vi anser att det tilltagande intresset för expansion inom gruvsektorn gör att det nu finns skäl att genomföra en förutsättningslös översyn av de olika avgifter som berör gruvnäringen. Utgångspunkten för översynen bör vara att skapa en tydlig ansvarsfördelning mellan näringens olika aktörer och det omgivande samhället i syfte att hantera de långsiktiga utmaningar som näringen står inför. Vi är i grunden positiva till regeringens mineralstrategi. Vi anser dock att strategin inte motsvarar förväntningarna och inte uppfyller det tillkännagivande som beslutade om med innebörden att regeringen bör ta fram ett program för en sammanhållen gruv- och mineralindustri i samverkan med näringen och den akademiska världen (bet. 2011/12:NU14). En dimension som saknas i regeringens strategi är bl.a. den nordiska. En gemensam nordisk strategi för gruv- och mineralindustrin skulle innebära ett kraftfullt grepp för att möta och svara upp mot en allt större global efterfrågan. Gruvskatt, punkt 20 (SD) (SD) anför: Vi anser att det finns ett ömsesidigt intresse för staten och gruvnäringen att reformera mineralersättningen på ett sätt som möjliggör en mer aktiv gruvpolitik. Den nuvarande mineralersättningen beslutades i då den utländska konkurrensen inte var lika stark som . Mineralersättningen är inte utformad med tanken att staten ska spela en aktiv roll i samband med gruvbrytningen. Staten bör ansvara för infrastruktur, för att bedriva en aktiv utbildnings- och arbetsmarknadspolitik, för en aktiv prospektering samt för att skyndsamt behandla frågor om koncessionstillstånd och prospekteringsrättigheter med högt satta miljömål. För att kunna bedriva en aktiv gruvpolitik måste staten få en tillräckligt stor andel av värdet av det som bryts i en gruva. Vi anser att förhållandet mellan det offentliga och gruvnäringen präglas av ömsesidig nytta och att utmaningen inte ligger i att fördela värdet av det vi bryter utan att tillsammans få det att växa. Mineralersättningen ska spegla detta ömsesidiga förhållande. Målsättningen är att intäkterna från gruvnäringen ska kunna skapa förutsättningar för hela landsbygden. är positivt inställda till att en större avgift tas ut vid gruvdrift och brytning av naturresurser. Vår principiella utgångspunkt är att våra naturresurser ägs av och tillhör folket, och denna utgångspunkt i kombination med det faktum att det rör sig om ändliga resurser gör att nuvarande mineralersättning om ytterst blygsamma inte kan sägas fullgöra sin målsättning. I stället leder den till en situation där en stor del av vinsten från brytningen av gemensamma naturresurser hamnar hos privata företag, och långt ifrån sällan hos utländska privata företag. Detta är inte en rimlig hållning och det är närmast en skymf mot nuvarande och kommande generationer svenskar att man handskas så vårdslöst med våra gemensamma resurser. nuvarande inriktning inom gruvpolitiken är också exceptionellt generös i ett internationellt perspektiv, även i jämförelse med andra utvecklade gruvnationer som eller . Där ligger motsvarande ersättning flerfaldigt högre än i . föreslog i sin senaste skuggbudget att mineralersättningen bör höjas till , att detta ska gälla för omsättningen (dvs. på det samlade värdet av det som bryts) och att denna avgift ska appliceras på samtliga fyndigheter oavsett om de upptäcktes och tilldelades koncession innan eller efter den senaste lagen kom till. föreslog tillika att denna högre avgift ska fonderas i en statlig fond vars syfte ska vara att utveckla och förbättra villkoren för att skapa sysselsättning på landsbygden. Mot bakgrund av siffror från Bergverksstatistik skulle en sådan reform inbringa omkring 2 miljarder till statskassan , vilket exempelvis skulle räcka till att bygga dubbelspår på de prioriterade avsnitten på . Gruvskatt, punkt 20 (V) (V) anför: har en exceptionellt låg mineralavgift. Det innebär att gruvbolagen praktiskt taget får mineraler gratis. När vi nu ser en gruvexpansion i landet av inte minst utländska företag är det rimligt att de bidrar till de samhällen de verkar i. Vi vill se en långsiktig utveckling i gruvregionerna, inte en exploatering under den begränsade tid som gruvorna är i drift. föreslår en höjning av mineralavgiften till , från dagens nuvarande nivå på . Intäkterna ska placeras i en gruvfond. De regioner och kommuner som har gruvor ska kunna söka medel från fonden för sådana ändamål som t.ex. utbildning och bostadsbyggande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:Sk202 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avskaffa det generella undantaget för träskyddsmedel från bekämpningsmedelsskatt. 2013/14:Sk216 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av den svenska travsportens spelvillkor och av totalisatorskatten. 2013/14:Sk217 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka energi- och koldioxidskatten för arbetsmaskiner i lantbruket och skogsbruket enligt samma skattemodell som inom gruvnäringen. 2013/14:Sk221 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om taxfreeinköp på ankomstflygplatsen. 2013/14:Sk235 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att sänka punktskatten på snus för att stimulera till minskad rökning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att den mest hälsovådliga tobaksprodukten cigaretter beskattas högre än vetenskapligt konstaterat mindre hälsovådliga tillåtna tobaksprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att lägga vetenskapliga motiveringar till grund för tobaksprodukters punktbeskattning. 2013/14:Sk237 av och (båda M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvisa villkor för svenska mikrobryggerier. 2013/14:Sk251 av Finn (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av framtida skatteeffekter på spritinköp som görs inhemskt eller genom införsel utifrån. 2013/14:Sk268 av och (båda FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att införselkvoterna för alkohol sänks till en nivå som kan anses rimlig för privat bruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka i EU för en gemensam höjning av minimiskatterna på alkohol. 2013/14:Sk273 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över möjligheten att avskaffa skatten på annonser och reklam. 2013/14:Sk277 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regional trängselavgift. 2013/14:Sk283 av (C): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att jämställa ridskoleverksamhet med hästavel och därmed berättiga till energiskatteavdrag. 2013/14:Sk287 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn av bilkostnaderna för boende på landsbygden. 2013/14:Sk288 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om reklamskatten. 2013/14:Sk290 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över travsportens förutsättningar. 2013/14:Sk311 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om beskattning av biodrivmedel. 2013/14:Sk318 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om deponiskatt. 2013/14:Sk319 av m.fl. (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd återbetalning av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner. 2013/14:Sk340 av och (båda MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att helt avskaffa den nuvarande vinjettskatten. 2013/14:Sk342 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undersöka möjligheten att ytterligare höja skatten på cigaretter. 2013/14:Sk348 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över trängselskatten för att få en bättre koppling mellan skatt, bilstorlek och utsläppsmängder. 2013/14:Sk359 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning med förslag på åtgärder för att åstadkomma en bättre styrning av kemikalieområdet med hjälp av skatter. 2013/14:Sk386 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skyndsamt se över regelverket för punktskattebetalningar för bl.a. tobak. 2013/14:Sk387 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att låta besluten om trängselskatter fattas lokalt. 2013/14:Sk389 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om rättvisa beskattningsvillkor för syntetiska drivmedel samt om transportforskning och miljözoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett klargörande vid tolkning av 4 kap. 22 § miljözonsreglerna om gamla fordons möjlighet att få köra inom miljözon, om de drivs på alternativa drivmedel. 2013/14:Sk391 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för att vindkraft jämställs med annan elproduktion och att den särskilda skattebefrielsen för vindkraft avskaffas. 2013/14:Sk411 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar. 2013/14:Sk421 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att göra en översyn av skattereglerna och om att överväga fler åtgärder för att främja travsporten. 2013/14:Sk425 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skatter och alkoholpolitik. 2013/14:C371 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur skattebefriade reklamformer skulle kunna beskattas. 2013/14:U316 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att verka för införandet av en skatt som Financial Transaction Tax (FTT) internationellt och inom EU. 2013/14:So206 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förnyat initiativ att arbeta för sänkta införselkvoter av alkohol inom EU. 2013/14:T217 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en lastbilsskatt. 2013/14:T268 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att elbilar ska fråntas skyldigheten att betala trängselavgifter. 2013/14:T338 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kommuner själva bör få avgöra om de vill införa trängselskatt, hur den ska utformas samt hur intäkterna ska användas. 2013/14:T364 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avståndsbaserad vägslitageavgift. 2013/14:T421 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa avståndsbaserade avgifter för lastbilstrafiken för att möjliggöra nödvändiga infrastruktursatsningar i som gynnar seriösa aktörer i åkerinäringen. 2013/14:T510 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införandet av en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av trängselskatt även för utlandsregistrerade fordon. 2013/14:T517 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en avståndsbaserad vägslitageavgift för tunga lastbilar. 2013/14:T521 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en avståndsbaserad och differentierad lastbilsskatt ska införas . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skynda på omställningen av den svenska bilparken genom ett s.k. bonus–malus-system, där bilar som släpper ut lite fossil koldioxid får en bonus som bekostas av bilar som släpper ut mycket koldioxid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om införande av en flygskatt. 2013/14:T526 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av koldioxidskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av energiskatten på diesel så att bensin och diesel har samma energibeskattning. begär att regeringen lägger fram ett lagförslag med innebörden att regional/lokal nivå ska kunna ta beslut om trängselskattesystemet och användningen av dess intäkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att fasa ut regeringens fordonsskattebefrielse för miljöbilar i samband med införande av ett bonus–malus-system. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att höginblandning av hydrerade vegetabiliska oljor (HVO) bör få skattebefrielse, i likhet med andra biodrivmedel. 2013/14:MJ221 av (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjliga styrmedel för att stimulera bruket av biokolteknik. 2013/14:MJ299 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att kreosot bör beskattas som andra bekämpningsmedel. 2013/14:MJ302 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatt på handelsgödsel åter bör införas samt höjas i förhållande till den tidigare nivån samt att intäkterna oavkortat ska gå tillbaka till jordbruket genom stöd till miljöförbättrande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatten på bekämpningsmedel bör höjas och att intäkterna från skattehöjningen ska gå tillbaka till jordbrukssektorn för stöd till miljöförbättrande åtgärder. 2013/14:MJ305 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en utredning med uppgift att föreslå en lämplig utformning av skatt på kadmium och eventuellt andra ämnen i konstgödsel. 2013/14:MJ468 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa klimatskatt på inrikesflyget. 2013/14:MJ492 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram ett färdigt lagförslag om kemikalieskatt enligt Kemikalieinspektionens förslag och göra en konsekvensanalys av ett sådant förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undantaget för kreosot från skatten på bekämpningsmedel ska tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa skatt på handelsgödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skatten på bekämpningsmedel ska regleras med KPI på samma sätt som skatten på koldioxid i syfte att upprätthålla skattens styrande effekt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på höjning av skatten på naturgrus som utjämnar skillnaderna i produktionskostnader mellan grus- och bergtäkter. 2013/14:MJ498 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över skatten på naturgrus. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda hur animaliska livsmedels miljöpåverkan kan beskattas. 2013/14:MJ519 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att utreda hur deponiregler och skatter kan justeras för att främja materialåtervinning. 2013/14:N206 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inte försämra möjligheten för kommuner och företag att få energiskattebefrielse för egenproducerad el. 2013/14:N222 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning på skatteområdet för den förnybara energin. 2013/14:N238 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om höjd koldioxidskatt på fossila bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avfallsförbränningsskatten bör återinföras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att handelsgödselskatten bör återinföras. 2013/14:N395 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda en särskild gruv- och naturresursskatt. Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till reservation 5. Vi står naturligtvis bakom samtliga reservationer i ärendet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 5.Sverige är ett litet land till yta och invånarantal. är det ett land rikt på naturresurser. Jag kommer själv från där malmen och skogen är viktiga tillgångar för länet, men de har också stor betydelse för landet. Jag brukar dock framhålla att den viktigaste naturresursen vi har i är människor som vill leva och bo där.I betänkandet behandlas motioner som har med gruvskatt att göra, och jag tänkte uppehålla mig vid det. Vi har ett särskilt yttrande på området. Diskussionen om gruvskatt är ingenting nytt. Med jämna mellanrum kommer diskussionen om lokala och regionala skatter upp, och det är inte särskilt märkligt. Vi har i ett skatteutjämningssystem som syftar till att fördela resurser både vad gäller tid och geografi, ett system som vi socialdemokrater anser inte bör undergrävas genom att införa kommunala och regionala skatter.När det kommer till diskussionen om gruvskatten och dess uppkomst finns där några saker som jag skulle vilja ta fasta på. Det första handlar om hållbar gruvdrift. Det betyder att gruvdriften ska ta hänsyn till såväl biologiska och sociala som kulturella värden. Det är förmånligt att etablera gruvor i , av flera skäl, och det vill vi att det ska vara. är det viktigt att de som vill etablera gruvverksamhet tar hänsyn till andra näringar och framför allt till miljön. Dessutom är det viktigt att de bedriver verksamheten på ett sådant sätt att de tar ansvar för framtida generationer. Den mineralavgift som betalas och delas mellan markägare och stat är viktig. Fördelning och storlek kan naturligtvis diskusteras, så även försäkringar för att återställa marken efter att gruvdriften har upphört.Det andra som jag vill ta fasta på kopplar tillbaka till det som jag inledde med, förutsättningarna för att kunna leva och bo där gruvorna etableras. Diskussionen om gruvskatt uppkommer i direkt samband med att man upplever att förutsättningarna för samhällsutvecklingen sviktar. Jag läste en förskräckande artikel i . Artikeln beskriver hur gruvindustrin växer. ifrågasätts behovet av och det gemensamma ansvaret för samhällsutveckling i de kommuner som berörs. Skulle det verkligen vara nödvändigt med boende där det finns en gruva? I artikeln konstateras krasst att bara för att det finns en gruva behöver väl folk inte bo där. Man kan flyga in och flyga ut, likt de som jobbar på norska oljeplattformar, eller på samma sätt som i andra länder med etablerad gruvindustri.Det är här skon klämmer och diskussionen om gruvskatt uppkommer.