bet · H101SkU16 · 2014-03-12 00:00:00 — 2013/14:SkU16 Inkomstskatt I betänkandet behandlar utskottet motioner om inkomstskatter. Vid behandlingen av regeringens budgetförslag tog även ställning till motioner från oppositionspartierna om sådana skatteförändringar som utgjorde en del av deras alternativa budgetförslag. I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden som gäller frågor med anknytning till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som rör skatteskala och grundavdrag, pensionsförsäkringar, personalvårdsförmåner, hälsofrämjande åtgärder, förmånsvärde för vissa miljöbilar, personaloptioner, kostnadsersättningar från kommunen, gåvor och bidrag till ideella ändamål, plockning av bär, svamp och kottar, HUS-avdrag, fackförenings- och a-kasseavgift, reseavdrag och tjänsteställe samt dubbelbeskattningsavtal. Utskottet avstyrker motionerna. Till betänkandet har lämnats 14 reservationer och 3 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Sk201 av m.fl. (V), 2013/14:Sk246 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk312 av (MP) och 2013/14:Sk412 av och (båda S). Reservation 1 (S, MP, V) Skatteskala, grundavdrag m.m. 2013/14:Sk205 av (FP), 2013/14:Sk222 av och (båda S), 2013/14:Sk227 av och (båda MP) yrkande 1, 2013/14:Sk232 av i (M), 2013/14:Sk255 av (S), 2013/14:Sk267 av m.fl. (S), 2013/14:Sk274 av och (båda MP), 2013/14:Sk295 av (M), 2013/14:Sk323 av (M), 2013/14:Sk354 av (MP), 2013/14:Sk365 av (C), 2013/14:Sk373 av och (båda SD), 2013/14:Sk377 av och (båda M), 2013/14:Sk384 av och (båda S), 2013/14:Sk393 av (SD), 2013/14:Sk398 av (M), 2013/14:Sk399 av (M), 2013/14:Sk414 av (KD), 2013/14:Sk419 av (M), 2013/14:Sk423 av och (båda S), 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 27, 2013/14:Ub313 av (M) yrkande 4, 2013/14:N331 av m.fl. (FP) yrkande 3 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 3. Reservation 2 (S, MP, V) Reservation 3 (SD) 2013/14:Sk207 av (FP) och 2013/14:Sk282 av (C). 2013/14:Sk228 av (KD), 2013/14:Sk248 av (M), 2013/14:Sk278 av (FP), 2013/14:Sk293 av och (båda M), 2013/14:Sk297 av (M), 2013/14:Sk301 av och (båda M), 2013/14:Sk306 av (M), 2013/14:Sk344 av (M), 2013/14:Sk367 av och (båda C), 2013/14:Sk437 av och (båda KD) och 2013/14:Kr218 av (M) yrkande 6. 2013/14:Sk324 av och (båda M), 2013/14:Sk325 av och (båda M), 2013/14:Sk400 av (FP) och 2013/14:Sk401 av och (båda M). Förmånsvärde för vissa bilar 2013/14:Sk388 av (S) och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkandena 18, 39 och 40. Reservation 4 (MP) 2013/14:Sk321 av och (båda M) och 2013/14:Sk333 av m.fl. (FP). 2013/14:Sk206 av (FP), 2013/14:Sk210 av (S) och 2013/14:Sk378 av (S). Reservation 5 (S, MP, V) Gåvor och bidrag till ideella ändamål 2013/14:Sk351 av de (M) yrkande 1, 2013/14:Sk370 av och (båda KD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 41. Reservation 6 (S, V) Bär, svamp och kottar m.m. 2013/14:Sk296 av (KD) och 2013/14:Sk433 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (SD) 2013/14:Sk209 av och (båda KD), 2013/14:Sk219 av (M) yrkande 2, 2013/14:Sk224 av (KD), 2013/14:Sk236 av (M), 2013/14:Sk239 av (M), 2013/14:Sk240 av (M), 2013/14:Sk241 av (KD), 2013/14:Sk249 av och (båda M), 2013/14:Sk254 av (M), 2013/14:Sk261 av (S) yrkandena 1–3, 2013/14:Sk272 av (M), 2013/14:Sk289 av (M), 2013/14:Sk292 av (M), 2013/14:Sk305 av m.fl. (S), 2013/14:Sk331 av (FP), 2013/14:Sk349 av (S) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Sk357 av och (båda M), 2013/14:Sk379 av och (båda S), 2013/14:Sk383 av m.fl. (S), 2013/14:Sk394 av (M), 2013/14:Sk405 av m.fl. (S), 2013/14:Sk438 av (C), 2013/14:C297 av (MP) yrkande 2, 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 1, 2013/14:C431 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 8 (S) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) 2013/14:Sk223 av och (båda S), 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 10, 2013/14:Sk413 av m.fl. (S) och 2013/14:Sk420 av (S). Reservation 11 (S, MP, V) 2013/14:Sk300 av och (båda C), 2013/14:Sk335 av (FP), 2013/14:Sk336 av och (båda FP), 2013/14:Sk341 av och (båda MP), 2013/14:Sk435 av (KD), 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:T338 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:T341 av (KD) yrkande 4 och 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 10. Reservation 12 (MP) Reservation 13 (V) 2013/14:Sk262 av (S), 2013/14:Sk355 av m.fl. (FP), 2013/14:Sk356 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 17. Reservation 14 (S, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (C), (S), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). ställde sig under höstens behandling av statsbudgeten bakom inriktningen på skattepolitiken och de förslag till förändringar på skatteområdet som lagts fram i budgetpropositionen. avslogs olika förslag om förändringar på inkomstbeskattningens område som oppositionspartierna lagt fram i sina respektive budgetalternativ (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y, rskr. 2013/14:56). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor med anknytning till beskattningen av fysiska personer. Flertalet motioner innehåller förslag om tillkännagivande till regeringen om ändringar i eller utredningar kring olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. I betänkandet behandlas även flera motioner som rör ändringar i skatteskalan, grundavdrag m.m. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Utskottets förslag i korthet avstyrker förslag om en parlamentarisk översyn av skattesystemet. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I motion 2013/14:Sk246 av (S) yrkandena 1 och 2 föreslås att det tillsätts nödvändiga expertutredningar som kan ta fram underlag för en större, parlamentariskt sammansatt skatteutredning som tillsätts därefter. En blocköverskridande överenskommelse som ger stabila spelregler behövs enligt motionären . Den torde kunna utgå från liknande principer som skattereformen 1990/91, vilket innebär skatt efter bärkraft, främjande av arbete och tillväxt, likformighet, breda skattebaser och låga skattesatser, stabila hellre än instabila skattebaser, överskådlighet och enkelhet, minimerande av möjligheter till fusk och skatteundandragande och främjande av god miljö och långsiktig hållbarhet. Även i kommittémotion 2013/14:Sk201 av m.fl. (V) och motion 2013/14:Sk312 av (MP) föreslås att det tillsätts en parlamentarisk utredning för en översyn av skattesystemet. I motion 2013/14:Sk412 av och (båda S) föreslås att en översyn görs av skattesystemet för att se över möjligheterna att införa en skattetabell för alla inkomster i landet. antog riktlinjer för skattepolitiken i form av ett antal hållpunkter och ett antal krav (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Genom fem hållpunkter inriktas skattepolitiken på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik som exempelvis en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. goda förutsättningar för varaktig hög sysselsättning goda villkor för företagande och investeringar generell och rättvist fördelad välfärd ett legitimt och rättvist skattesystem. Därutöver utformas skattepolitiken så att den tillgodoser fem krav som ställs på de svenska skattereglerna i en alltmer globaliserad värld. generella och tydliga regler hållbara regler i förhållande till EU beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället förenkling av regler för ökad effektivitet. redovisar regeringen i budgetpropositionen och i en skrivelse om skatteutgifter hur förändringar i skattesystemet förhåller sig till dessa hållpunkter och krav. En fråga om översyn av skattesystemet avvisades av utskottet (bet. 2012/13:SkU16). Utskottet ansåg, då som , att det är viktigt att skattepolitiken bidrar till målet att bryta utanförskapet och öka den varaktiga sysselsättningen. Riktlinjerna för skattepolitiken bör därför ligga fast. De reformer på skatteområdet som genomförts sedan regeringsskiftet har bidragit till att haft ett gott utgångsläge för att möta effekterna av den internationella finanskrisen. pågår två stora översyner inom skatteområdet, samt beredningen av meddelande om momsens framtid. Det är utskottets mening att man inte bör föregripa resultaten av dessa innan nya, överlappande utredningar tillsätts. Den utformning av inkomstbeskattningen som ställt sig bakom bör kvarstå. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet såväl förslagen om ett tillkännagivande till regeringen om att tillsätta en parlamentarisk översyn av skattesystemet som förslaget att tillsätta ytterligare expertutredningar i syfte att ta fram underlag för en parlamentarisk översyn. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändring av skatteskalan, grundavdrag m.m. Jämför reservationerna 2 (S, MP, V) och 3 (SD). I motion 2013/14:Sk222 av och (båda S) anförs att pension inte är ett bidrag utan uppskjuten lön. När pensionssystemet reformerades avskaffades det särskilda grundavdraget för folkpensionärer. Ett viktigt skäl för detta var att pension skulle beskattas som en vanlig inkomst. Men i och med förvärvsavdraget gäller inte längre principen om samma skatt för lika inkomst. Pensionärer betalar mer i skatt än personer som arbetar, vid lika inkomster. Olika typer av inkomster av tjänst bör därför enligt motionärerna beskattas lika. Yrkanden om att pensionärer och löntagare ska beskattas lika framförs också i motionerna 2013/14:Sk255 av (S), 2013/14:Sk267 av m.fl. (S) och 2013/14:Sk384 av och (båda S). I motion 2013/14:Sk423 av och (båda S) yrkas att arbetare, pensionärer, sjuka, arbetslösa och föräldralediga ska ha samma skattetabell. Även i motion 2013/14:Sk393 av (SD) föreslås att pension ska beskattas på samma sätt som lön. I motion 2013/14:Sk274 av och (båda MP) föreslås en översyn av skattereglerna och av jobbskatteavdragets effekter på uttag av föräldrapenning så att inte föräldralediga missgynnas. I tre motioner: 2013/14:Sk295 av (M), 2013/14:Sk419 av (M) och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 3 föreslås att värnskatten avskaffas. I den senare motionen föreslås även att den statliga inkomstskatten sänks. I motion 2013/14:Sk205 av (FP) föreslås såväl omfattande informationsåtgärder som stimulansåtgärder i form av skattelättnader för att få med sig många personer som inte sparar på egen hand. Även i motion 2013/14:Sk227 av och (båda MP) yrkande 1 föreslås att en statlig utredning tillsätts som tar fram förslag för att stimulera sparande. Det bör enligt motionärerna övervägas att i någon form införa en subventionerad sparandeform liknande allemanssparandet eller på annat sätt stimulera ökat sparande med rättvis fördelningsprofil. I motion 2013/14:Sk365 av (C) anförs att man bör överväga att införa ett särskilt bosparande för unga, för att främja en övergång från lånekultur till sparandekultur, och därmed bidra till en långsiktig lösning av ungas möjlighet till inträde på bostadsmarknaden. Motionerna 2013/14:Ub313 av (M) yrkande 4 och 2013/14:Sk414 av (KD) innehåller yrkanden om att man bör se över förutsättningarna för ett särskilt skatteavdrag för unga bolånesparare. I motion 2013/14:Sk323 av (M) föreslås att man ser över möjligheterna för jobbskatteavdrag även under föräldraledighet. I motion 2013/14:Sk377 av och (båda M) föreslås att man ser över förutsättningarna för ett förstärkt jobbskatteavdrag för alla . I motion 2013/14:Sk232 av i (M) anförs att inkomstskatterna för försvarsanställda i utlandstjänst bör ses över för att förbättra deras villkor och underlätta rekrytering. I motion 2013/14:Sk398 av (M) anförs att nivåerna på beskattning av barnvaktstjänster behöver ses över. Med dagens regler måste den som betalar en annan privatperson mer än rapportera detta till skattemyndigheten. En så låg summa kommer man lätt upp i om man bara anlitar barnvakten . I motion 2013/14:Sk399 av (M) föreslås att möjligheten att underlätta för ideellt arbetande ledare inom ungdomsidrotten ses över. Många ideellt arbetande idrottsledare har enligt motionären kostnader förknippade med den tid de lägger på sitt ledarskap. Ett sätt för staten att visa sin uppskattning är att man skulle kunna se över möjligheten att införa ett skatteavdrag för dessa kostnader. Det kan handla om utgifter som bilresor, måltidskostnader osv. I motion 2013/14:N331 av m.fl. (FP) yrkande 3 anförs att man bör utreda möjligheten för entreprenörer och företagare att göra avdrag för sina utvecklingskostnader mot tjänsteinkomster. I motion 2013/14:Sk354 av (MP) föreslås att ett höjt grundavdrag för naturbrukare utreds. Enligt motionären måste vi få till en relativt omfattande ruralisering, där människor flyttar från stad till landsbygd. Avgörande blir då att förbättra förutsättningarna för människor att kunna försörja sig på landsbygden. En väg värd att pröva kunde vara att höja grundavdraget till för naturbrukare som i sin verksamhet binder kol och får den biologiska mångfalden att återhämta sig, och därmed bidrar till värdestegring av naturkapital. I motion 2013/14:Fö257 av (SD) yrkande 27 begärs en utredning av möjligheten att kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän ska slippa förmånsbeskattning för icke lagad mat ute i fält. I motionerna 2013/14:Sk373 av och (båda SD) och 2013/14:C390 av m.fl. (SD) yrkande 15 anförs att fler skulle kunna hyra ut sina bostäder om det var skattefritt att hyra ut upp till halva bostaden, något som redan införts i vårt grannland . Frågor om utformningen av skatteskalan m.m. behandlades senast i budgetärendet (bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1y). godkände regeringens inriktning av skattepolitiken och avslog Socialdemokraternas, , respektive förslag. ställde sig bakom de förändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen . avslogs olika förslag om förändringar på inkomstbeskattningens område som oppositionspartierna lagt fram i sina budgetalternativ. Den politik som ställt sig bakom gör det mer lönsamt att arbeta, enklare och billigare att anställa och mer attraktivt att starta och driva företag. Med fler människor i arbete skapas förutsättningar för att finansieringen av välfärden säkras långsiktigt. Att få fler i arbete är därför av stor betydelse för att även bl.a. sjukskrivna, arbetslösa och pensionärer ska kunna garanteras en god ekonomisk situation. Skattepolitiken bör därför även i fortsättningen vara inriktad på att inom ramen för stärkta offentliga finanser ytterligare förbättra villkoren för arbete och företagande och på att värna och utveckla välfärden. Den enskilt största satsningen för att öka arbetsutbudet och sysselsättningen är skattereduktionen för förvärvsinkomster, det s.k. jobbskatteavdraget. Denna skattereduktion har genomförts i fem steg fr.o.m. , varav det senaste infördes och innebar en förstärkning med för att varaktigt öka sysselsättningen. Avdraget syftar till att sänka trösklarna att gå från fulltidsfrånvaro till hel- eller deltidsarbete samt förstärka drivkraften för dem som redan har ett arbete att öka sin arbetsinsats. Skattereduktionen är utformad så att den disponibla inkomsten procentuellt ökar mest för låg- och medelinkomsttagare. Ytterligare en fördel med jobbskatteavdraget som bör lyftas fram är att individernas självbestämmande över den egna inkomsten ökar, vilket t.ex. möjliggör att fler kan försörja sig på sin lön, men också möjliggör ett ökat sparande. Jobbskatteavdraget har varit ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap och en varaktigt ökad sysselsättning samt för att göra det mer attraktivt med företagande, vilket bl.a. framgår av granskning som redovisas i rapporten 2009:20. Regeringens politik syftar också till att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i att förbättra välfärden för ålderspensionärer har skatten sänkts i fem omgångar, senast fr.o.m. , genom att grundavdraget höjts. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att ytterligare förstärka vare sig jobbskatteavdraget för vissa grupper eller förändra grundavdraget för pensionärer. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionerna Sk222, Sk227, Sk255, Sk267, Sk274, Sk323, Sk377, Sk384, Sk423 och Sk393. Motionsyrkanden om ett borttagande av den s.k. värnskatten avslogs av utskottet senast . Utskottet var inte berett att avskaffa värnskatten i det korta perspektivet utan vidhöll inställningen att det är mer angeläget att ytterligare höja gränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Dessutom har förutom jobbskatteavdraget, som innebär en stor skattelättnad för breda yrkesgrupper, även andra skatter för hushållen slopats eller sänkts. Vidare har skattelättnader för HUS-arbeten införts. I detta sammanhang erinrar utskottet även om att beslutade om höjd nedre skiktgräns vid beräkning av statlig inkomstskatt (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, yttr. 2013/14:SkU1). Detta beslut ändrades sedermera efter förslag till initiativ och beredning i finansutskottet, där skatteutskottet bereddes tillfälle att yttra sig (bet. 2013/14:FiU16, yttr. 2013/14:SkU4y). I yttrandet tillstyrkte utskottet förslaget om att återställa den nedre skiktgränsen vid beräkning av statlig inkomstskatt till . Den utformning av inkomstbeskattningen som ställt sig bakom bör kvarstå. Utskottet avstyrker således motionerna Sk295, Sk429 och N333. För att mer effektivt utnyttja det befintliga bostadsbeståndet och på så vis stimulera till en rörligare arbetsmarknad höjdes schablonavdraget vid upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet fr.o.m. . Utskottet ser inte någon anledning att tillmötesgå motionsförslag om att införa ytterligare skattelättnader vid uthyrning av bostäder och avstyrker således motionerna Sk373 och C390. Av hänsyn till enhetligheten i regelsystemet för beskattning av inkomst av tjänst finner utskottet inte heller skäl att se över förutsättningarna för särskilt skatteavdrag för unga som sparar till egen bostad eller ett höjt grundavdrag för naturbrukare. Motionerna Ub313, Sk354, Sk365 och Sk414 avstyrks därför. För att underlätta för nyföretagande och för att ge positiva effekter på företagande och risktagande hos enskilda näringsidkare finns en möjlighet för den som startar en ny näringsverksamhet att få ett allmänt avdrag mot inkomst av tjänst för underskott av aktiv nystartad näringsverksamhet med högst per beskattningsår . Därutöver kan den som startar en näringsverksamhet efter begäran få uppskov med att betala preliminär skatt på sina företagsinkomster. Utskottet finner inte anledning att utreda möjligheten för företagare att få ytterligare avdrag för kostnader mot inkomst av tjänst och avslår motion N331. Utskottet har ställt sig avvisande till att överväga några särregler för just Försvarsmaktens anställda. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därmed motion Fö257. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändring av regler för förtida uttag av medel på pensionssparkonto och en utvidgning av förmånstagarkretsen till pensionsförsäkringar. Pensionssparande har beskattats enligt särskilda regler. Reglerna innebär att beskattningen av en inkomst av förvärvsverksamhet som utgörs av pensionsförmåner – oavsett om sparandet sker privat eller av arbetsgivaren som tjänstepension – skjuts upp till dess att pensionen betalas ut. Denna uppskjutna beskattning ger upphov till en skattekredit som återbetalas först genom att den framtida pensionen beskattas. Som ett led i finansieringen av slopandet av förmögenhetsskatten begränsades fr.o.m. möjligheten att göra avdrag för privat pensionssparande till maximalt . De kvalitativa villkoren för en pensionsförsäkring finns i 58 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Där föreskrivs bl.a. vilka typer av förmåner som får avses med försäkringen och att sparandet ska vara bundet. För att en försäkring ska vara en pensionsförsäkring ska en rad kvalitativa villkor vara uppfyllda. Skälet till att de kvalitativa villkoren ställts upp är i första hand att tillförsäkra sig om att sparandet har ett pensioneringssyfte dvs. verkligen är avsett som ett sparande för att trygga försörjningen i ett senare skede i livet. Reglerna är konstruerade så att det finns en symmetri mellan avdraget och skattefriheten för förmånen och skatteplikten för pensionen. Av bestämmelserna i 58 kap. 13 § IL framgår att efterlevandeförmåner enligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkrades make eller sambo, den försäkrades barn och barn till den försäkrades make eller sambo. Avlider den försäkrade innan pensionen hunnit slutbetalas och det inte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet. Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS) är densamma (58 kap. 27 § IL). Om innehavaren avlider och det inte finns någon förmånstagare ärvs behållningen på kontot enligt vanliga regler, dvs. även barnbarn kan ärva. Skillnaden mellan de två sparformerna uppkommer således om det vid spararens död inte finns någon förmånstagare. I sådant fall upphör att gälla och hela sparbeloppet efter det att inkomstskatt har betalats ingår i kvarlåtenskapen på samma sätt som övriga tillgångar efter den avlidne. Har sparandet däremot skett i en pensionsförsäkring tillfaller sparbeloppet försäkringskollektivet. Det är en följd av att det i ena fallet är fråga om ett sparande som gäller inlåning och fondpapper och i det andra en försäkring som innefattar en riskspridning. I motion 2013/14:Sk207 av (FP) anförs att systemet med förtida uttag av medel på pensionssparkonto bör göras mer flexibelt. Enligt motionären är det trots allt individen själv som sparat kapitalet och som väljer att ta ut detta för att klara sig ur en allvarlig skuldsituation. Det allmänna får ju ut den uppskjutna skatten. Enklast kan detta ske genom att i den aktuella lagtexten byta ut synnerliga skäl mot särskilda skäl. I motion 2013/14:Sk282 av (C) anförs att begränsningarna när det gäller förmånstagare till pensionsförsäkringar bör tas bort. Frågan om ändring i avdragsrätt för pensionssparande har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkandet 2012/13:SkU16. Utskottet kan också erinra om att problem med det nuvarande systemet med uppskjuten beskattning och den skattskyldiges faktiska nytta av den begränsade avdragsrätten har uppmärksammats av riksrevisorerna och behandlats av utskottet (redog. 2008/09:RRS24, bet. 2009/10:SkU3). Utskottet anser att det kan ifrågasättas om det är skattemässigt lönsamt att pensionsspara med skatteuppskov för dem med tjänsteinkomster under brytpunkten för statlig inkomstskatt. I den mån pensionssparande ska stimuleras bör det enligt utskottets mening ske på annat sätt än genom skatteuppskov. Ett sådant synsätt ligger också i linje med de riktlinjer för skattepolitiken som har antagit och som bl.a. innebär att man bör undvika olika inslag av uppskjuten beskattning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte är nödvändigt för att nu rikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion Sk207. Förslag om en utvidgning av den personkrets som kan vara förmånstagare till en pensionsförsäkring har vid ett flertal tillfällen avstyrkts av utskottet, . Utskottet vidhåller att utgångspunkten vid bestämning av förmånskretsen till pensionsförsäkringar i första hand bör vara att pensionen ska tillfalla den försäkrade och i andra hand den krets av personer som för sin försörjning kan vara beroende av den försäkrade. Utskottet avstyrker därmed motion Sk282. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olika former av utvidgning av det skattefria området för personalvårdsförmåner. Huvudregeln är att alla förmåner som erhållits på grund av tjänst är skattepliktiga, om det inte är särskilt reglerat att förmånen är skattefri. Förmånen värderas normalt till marknadsvärdet. I vissa fall görs värderingen schablonmässigt. Personalvårdsförmåner ska inte tas upp som intäkt.