bet · H101TU6 · 2014-01-21 00:00:00 — Det betyder att båtarna betalar hela hamnens infrastruktur, inklusive hela uppställningsplanen för containrar, vägar etcetera. Varken lastbil eller tåg betalar någonting. Hamnen ger med andra ord lastbilen rabatt, vilket går stick i stäv med grundregeln user pays och polluter pays.De stora hamnarna är ofta motorn i ett inlandssjöfartssystem nere i . är , med sina över en miljon lastbilar till och från hamnen, i stället den största generatorn till godstransporter på väg i regionen.I den svenska järnvägslagen regleras såväl hamnarnas som banhållarens rätt att ta betalt. Infrastrukturavgiften ska avspegla den samhällsekonomiska kostnaden, och den måste vara neutral mellan olika tågoperatörer. Det behövs en liknande lag för inlandssjöfarten. Avgiften för inlandsfartyget i hamnen får inte vara högre än den som gäller för lastbilen. Det får inte bli dyrare att lasta om från båt till båt jämfört med att lasta till lastbil eller tåg. Då hjälper det inte att vi inför EU:s regelverk.Herr talman! Ett annat sätt att reglera att gods inte i onödan fraktas på land utan i stället på vatten är att göra som man gjort i . I har motsvarigheten till vår mark- och miljödomstol skrivit in i tillståndsprövningen för hamnen att högst av godset får gå med lastbil till och från hamnen och inåt landet.I , liksom i stora hamnar i , tar inlandsfartygen mer gods än lastbilarna. Liknande krav borde ställas på hamn och andra svenska hamnar för att främja hållbara transporter med järnväg och i form av inlandssjöfart. Med ett sådant villkor för hamn skulle vi se mer båtar på och mer godståg på Vänerbanan.Herr talman! Även om vattenvägar är billiga i drift sköter de inte sig själva. Och även vattenvägar behöver byggas om.I dag är slussarna i ett av orosmomenten för framtida sjöfart i . Enligt stråkstudie bedöms slussarna kunna vara i bruk . Därefter måste de sannolikt ersättas med nya slussar, vilket innebär att de nya slussarna måste börja byggas runt 2025. När regeringens skrivelse kommer till måste det vara tydligt att regeringen prioriterar detta projekt och planerar för det. Jag hoppas att kan ge mig ett besked på den punkten.För att få mer gods på vatten är det viktigt att ha sjysta konkurrensvillkor. Att transportera på och på järnväg runt är mycket klimatsmartare än att transportera med lastbil på vägarna runt . Ändå styr regeringens politik, med farledsavgifter och höjda banavgifter, alltmer gods ut på våra vägar. vill införa en avståndsbaserad lastbilsskatt för att vända denna utveckling. Med en lastbilsskatt vid sidan av banavgifter och farledsavgifter får vi sjystare villkor för sjöfarten och järnvägen.Herr talman! är inte bara en sjö med fantastiska möjligheter att frakta gods på. är också en av världens största sötvattentäkter, och många människor får sitt dagliga vatten från sjön. stränder är viktiga för djur- och växtlivet, friluftslivet och turismen. Därför är det nödvändigt för vattenkvaliteten, djur- och växtlivet och klimatet att snabbt byta ut den miljöfarliga bunkeroljan som fartygen tankas med till förnybara drivmedel. Omställningen till förnybara drivmedel måste också omfatta sjöfarten, och för att skynda på den utvecklingen behövs mer forskning och utveckling. Det är viktigt att sjöfarten får sin del av de statliga FoU-medlen för forskning och pilotprojekt. Inlandsfartyg som drivs med förnybara drivmedel eller sol och vind är ett sådant pilotprojekt.Herr talman! några ord om vattenskotrar. Det är glädjande att vi är tre partier som står bakom kravet att införa åldersgräns och krav på förarbevis för dem som kör vattenskotrar. Vattenskotrarna har blivit ett växande problem i våra vatten. De är inte bara inblandade i olyckor, de orsakar också störningar för både människor och djur. De körs ofta i känsliga områden, i strandnära miljöer och över grunda bottnar som är viktiga produktionsområden för både land- och vattenlevande arter.Förra året väcktes en motion med krav på förarbevis, som och Vänstern reserverade sig till förmån för. är det flera riksdagsledamöter som har uppmärksammat problemet och väckt ett tiotal motioner.Havs- och vattenmyndigheten föreslog , efter uppdrag från regeringen, att regler om behörighetsbevis och åldersgräns för fritidsfartyg som kan framföras i 15 respektive ska införas. Men är det viktigt att regeringen ser till att detta blir verklighet. Självklart står jag bakom alla reservationer i betänkandet, som vi har gemensamt med Socialdemokraterna och , men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 3 om inlandsjöfarten. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande.Sjöfarten kan för många tyckas avlägsen. Bussar ser vi bara genom att blicka ut genom fönstret. Tåg hör vi och reser kanske ofta själva med. Flyget tar vi förmodligen när vi ska på den där efterlängtade solsemestern. Men det är inte alla som dagligdags kommer i kontakt med sjöfarten. Faktum är att sjöfarten spelar en otroligt stor roll för att transportera oss människor och framför allt gods. Handeln mellan EU:s medlemsländer sker till till sjöss, och av samtliga EU:s medlemsstater är det mest sjöfartsberoende landet. Siffran återkommer i flera sammanhang i debatterna. är bland annat den andel av vår import och export som sker till sjöss.Villkoren för sjöfarten är därmed avgörande för att den svenska sjöfartsnäringen ska kunna stå sig stark i konkurrensen från andra länder. Den svenska sjöfartsnäringen är dessutom känd för ett omfattande miljö- och säkerhetsarbete. Det är naturligtvis något vi måste värna och utveckla.Att sjöfarten mår bra och utvecklas är naturligtvis också viktigt för transportsystemet som helhet. Vi ser faktiskt en rad kapacitetsbrister runt om i systemet. På land finns inte hur mycket kapacitet som helst, men på våra vatten kan vi se att det finns en enorm potential att utnyttja. Dessutom är sjöfarten ett på många sätt miljövänligt och energisnålt alternativ. Kan vi flytta över delar av transporterna till sjöfarten kan det vara till gagn för hela samhället, inklusive miljövinster.En stark svensk sjöfartsnäring skapar arbetstillfällen, bevarar ett högt sjöfartskunnande i vårt land och ger oss möjlighet att bättre anpassa våra sjötransporter efter den svenska industrins behov och förutsättningar.I sammanhanget är det värt att påpeka att det svenska sjöfartsklustret självt gör ett enormt stort arbete med att ta itu med de utmaningar som näringen och branschen möts av. Forskning och utveckling är en sådan del där exempelvis aktörer som Lighthouse är otroligt viktiga. Där finns också Sjöfartsforum, ett samlat forum där många aktörer inom klustret samverkar för att hitta de bästa lösningarna framåt.När det gäller utvecklingen av den svenska sjöfarten följer alliansregeringen naturligtvis utvecklingen noga. Det faktum att vi kan se att många fartyg flaggar om eller flaggar ut är något vi måste ta på allvar. När svenska fartyg flaggar ut tappar vi svensk kunskap i takt med att flottans storlek minskar. behöver en stark inhemsk sjöfartsnäring för jobb, kunskap, sjösäkerhetsarbete och miljöarbete.Den omflaggning eller utflaggning vi ser är i grund och botten inte något som har inträffat , eller . De är en följd av att vi underlåtit att se sjöfarten som en prioriterad fråga. Framför allt har det saknats ett helhetsgrepp omkring sjöfarten som näring och transporslag. Som första regering någonsin tog Alliansen ett samlat grepp och presenterade en handlingsplan för hur vi kan stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska sjöfarten. Leverenstempot har varit högt under de gångna månaderna. Vi har i den här kammaren, tillsammans med beslut fattade av regeringen, fattat beslut som innebär att det nu finns fler praktikplatser till sjöfartsutbildningen. Vi har en utredning på gång om tonnageskatt för att klara ut de sista frågetecknen som finns i frågan. Vi har börjat ta steg för att införliva för inre vattenvägar, som kan möjliggöra trafik i just och . Vi har gett VTI i uppdrag att utreda trafikens kostnadsansvar. Vi har möjliggjort för medfinansiering av sjöfartsinfrastruktur. Vi har i den här kammaren röstat för att svenska fartyg ska kunna använda sig av beväpnad personal ombord på fartyg, bland annat längs med , för att skydda sig mot pirathot. Vi har sett en ökad satsning på sjöfartsforskning. Vi har sett satsningar på förbättrad landinfrastruktur till och från hamnar. Vidare ska det ske en uppföljning av sjöfartens konkurrenssituation. Regeringen har stött olika former av ansökningar till TEN-T-projekt. Kammaren har bifallit förslag till att nyttja olika former av klassificeringssällskap, vilket innebär att Transportstyrelsen kan erkänna vissa organisationer som sjöfartsskyddsorganisationer och överlåta vissa tillsynsuppgifter till dem.Vi har sett till att sjöfartsstödet kan komma att omfatta fler fartygskategorier, till exempel kabelläggningsfartyg, muddrings- och bogserfartyg.Mycket händer, herr talman. Men sjöfartsnäringen står förstås inför fortsatta utmaningar, så arbetet stannar ju naturligtvis inte här.Framgent är det så kallade svaveldirektivet, som införs , en stor utmaning. Vi skulle ha önskat samma regler inom EU - naturligtvis även jag - men utfallet blev inte sådant. Därför gör regeringen en särskild utredning om vad konsekvenserna av direktivets införande blir för den svenska sjöfartens del. avsatte man till forskning inom sjöfarten om bland annat miljövänliga drivmedel.Regeringen har också föreslagit en extra satsning på till för isbrytning samt drift av farleder, kanaler och slussar. På så sätt kan möjliggöra för en sänkning - och inte en höjning - av farledsavgiften.Dessutom tillförs som ett permanent årligt anslag för sjö- och flygräddningsverksamheten. Sjöfartsnäringen ska inte behöva betala för de räddningsinsatser som görs för skridskoåkare som har hamnat i nöd eller småbåtar som kör vilse i dimman.Mycket görs och mer ska läggas därtill. Regeringens maritima handlingsplan var ett unikt samlat grepp om den svenska sjöfartsnäringens utveckling. Regeringen har dock aviserat att man fortsätter arbetet genom att presentera en maritim strategi.Ett övergripande mål för den här strategin är att utveckla nyttjandet av havet som en resurs för fler jobb, ökad välfärd och livskvalitet. Det är ett nyttjande som ska ske utan att en god havsmiljö äventyras för nu levande och kommande generationer.En viktig faktor för regeringens arbete med att få fram strategin är att ingen bara ska kunna hålla upp fingret i luften och känna efter vart man tror att vinden blåser eller göra någonting ogenomtänkt. Vad som i grund och botten är viktigt, om vi nu ska få en nationell samlad strategi, är att näringen från dag ett är med och har input och idéer om vad som är viktigt för näringen och den fortsatta utvecklingen, så att vi verkligen tar itu med de problem som sjöfartsklustret upplever.Därför genomförde regeringen en workshop med inbjudna från det samlade maritima klustret. Idéerna och förslagen som då framfördes ligger naturligtvis till grund för det fortsatta arbetet. Några exempel som har tagits upp är vikten av att värna och utveckla maritim kompetens, enklare regler för etablering av vattenbruk och regelverk som styr mot önskade mål eller effekter samt mot jobb och tillväxt.Under våren 2014 fortsätter regeringen med arbetet. Men kan vi alltså se fram emot en att nationell maritim strategi presenteras.Jag vill understryka igen, herr talman, att det här är ett unikt samlat grepp för att se hela sjöfarten som en näring och ett transportslag. Flera av de frågor som motioneras om i detta betänkande är sådana som antingen redan har tagits upp i den maritima handlingsplanen eller som diskuteras inför att den maritima strategin ska presenteras. Jag är helt säker på att många av dessa frågor då kommer att få en rimlig lösning. Med detta yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag noterar att säger att det händer så mycket inom sjöfarten. Man blir oerhört förvånad över att inte tar reda på det faktiska utfallet av politiken. Nedgången i svensk sjöfart skedde inte , utan den skedde efter 2006. Jag nämnde i mitt inledningsanförande att antalet handelsfartyg har halverats . Det är bara 120 fartyg kvar.Varför har då denna majoritet inte infört likvärdiga konkurrensvillkor? Man hänvisar till att frågan ska utredas.Då är min fråga till : Vad drar du för slutsatser av att den förda politiken inte har fungerat? Det är färre jobb inom sjöfarten och färre handelsfartyg är registrerade under svensk flagg. De går till andra länder i . Vad drar du för slutsats av den förda politiken? Slutsatsen som jag drar är naturligtvis - om du ursäktar formuleringen - att det inte går att vända ett skepp över . De enorma och varierande insatser som regeringen nu har påbörjat är ju en del i att lösa de problem som målar upp här.Den långa lista som jag läste upp kan kompletteras med ytterligare insatser som har gjorts. Vi ser konkreta insatser som handlar om att bygga ut infrastrukturen och som handlar om att förstärka konkurrensmöjligheterna. Sedan finns det en del frågor som fortsättningsvis också måste utredas, bland annat tonnageskatt.Jag dristar mig ändå till att säga att jag tycker att sjöfarten har varit bortprioriterad fråga under lång, även som parti hade makten. Jag upplever att man inte har tagit det samlade greppet.Sedan kan man tycka att det går för långsamt. Det har jag full respekt för. Det är fullt naturligt att höra det från oppositionens sida. Man vill alltid ha mer och snabbare, det skulle jag också vilja. Men det finns en maritim handlingsplan som ska följas upp av en maritim strategi för att verkligen skapa bättre konkurrensförutsättningar. Så det pågår ett arbete, och jag tror inte att oppositionen kan påstå någonting annat.Jag ser med bekymmer på den pågående utvecklingen. Jag tycker att dessa insatser är ett väldigt stort steg på vägen för att stärka den svenska sjöfartsnäringen. Tyvärr är det så, , att en del av det som du säger fungerar inte i verkligheten.I höstas gick infrastrukturministern mycket stolt ut och sade att man hade satsat för att sänka farledsavgifterna. Vi i trafikutskottet träffade generaldirektör och ställde just den frågan om farledsavgifterna. Nej, sade generaldirektören, det blir ingen sänkning av farledsavgifterna med 1 miljard. Vi ska diskutera hur farledsavgifterna ska utformas . självt har stora kostnader som måste finansieras. Så det hela var ett luftslott och ytterligare ett exempel på att man säger en sak, men när politiken ska konkretiseras i verkligheten blir det inte så mycket av det.Jag noterar också att den så kallade sjöfartsstrategin skulle vara så verkningsfull, men jag har sett väldigt liten effekt av den. När den presenterades gick branschen och de fackliga organisationerna ut i debattartiklar och sade: Det här räcker inte. Det är bara en krusning på ytan. Vill man något måste man skapa likvärdiga konkurrensvillkor med övriga nordiska länder. Det som man inte ser från regeringen och den borgerliga majoriteten är att sjöfarten växer i andra nordiska länder medan den går baklänges i . Då måste man dra vissa slutsatser av det. Sedan kan ju en del saker accepteras, till exempel att man ska ha bemanning på fartyg som går runt Afrikas kuster. Det var naturligtvis viktigt för sjöfarten.Så det finns en del saker som vi tycker är okej. Men det tas ju inga stora grepp som tas. blir svaveldirektivet verklighet för svensk sjöfart, och basindustrin ropar efter åtgärder från regeringen - bara tystnad. Enligt Trafikanalys rör det som om en kostnad på 4 ½ miljard. Jag har haft diskussioner med exempelvis olika hamnar om ifall har fört en dialog om eventuella höjningar eller sänkningar av farledsavgifterna. För bara funderade man på att höja avgifterna, eftersom man inte fick plus och minus att gå ihop. Det är ett faktum att man tidigare stod inför höjningar som uteblir.Regeringen har inte utlovat att farledsavgifterna ska sänkas. Däremot kan den miljard som har anslagits till möjliggöra en sänkning eller åtminstone att avgiften inte höjs. Man bör ha hela bilden klar för sig, att det bara diskuterades höjningar.När jag har haft kontakt med näringen upplever jag att man har en väldigt stor förståelse för att man måste bekosta de insatser som man själv utnyttjar, lotsning och annat. Men vad man absolut inte vill är att bekosta de insatser som framför allt fritidsbåtlivet utnyttjar, till exempel sjö- och flygräddningsverksamheten, och det är ju en kostnad som finansieras genom ett permanent anslag. Dessa kostnader ska inte drabba sjöfartsnäringen i övrigt. Jag träffar många företrädare, liksom säkert gör, för sjöfartsklustret, och jag upplever inte att de är besvikna på den maritima handlingsplanen. Däremot har man sagt - de röster som jag har hört - att man är nöjd med många av de förslag som har presenterats. Men sedan säger man också att det inte räcker. Det är precis det jag säger, och det är precis det regeringen säger.I stället för att vänta med alla former av insatser har vi presenterat en handlingsplan som har dragit i gång ett reformarbete, där vi i denna kammare har röstat igenom ett flertal olika förslag. Sedan följer vi upp det med ytterligare en nationell samlad strategi för hur vi kan värna sjöfarten som helhet, och den kommer . Även jag var med och besökte och fick till min förvåning höra att den miljard som skulle användas till att sänka farledsavgifterna, som det trumpetades väldigt mycket om, kanske inte alls kommer att sänka farledsavgifterna. Jag tycker att det är väldigt märkligt, och jag tror att man nog är rätt besviken ute i näringen.Jag läste en artikel som handlade om den stora besvikelse man känner inom Mälarhamnar och andra hamnar över att det inte satsas ordentligt på inlandssjöfart och kustsjöfart och att det finns en stor outnyttjad potential.Jag pratade i mitt anförande om att utvecklingen går åt alldeles fel håll, att vi med regeringens politik nu ser att godset flyttas över från sjöfart till vägar. Jag lyssnade på anförande, men jag hörde inte riktigt om det fanns något förslag om att hejda den utvecklingen och gynna inlandssjöfarten och närsjöfarten. Vi har påbörjat arbetet, som alla här inne vet, med att införliva om inre vattenvägar. Det är inte till fullo slutfört . Det är kanske det mest avgörande för att vi ska få likvärdiga förutsättningar som övriga att bedriva inlandssjöfart. Det är A och O att vi får ett lämpligt regelverk på plats.Infrastrukturen är ett integrerat system, där sjöfarten är lika beroende av själva hamnen som av anslutningarna till hamnen, exempelvis landväg. Vi ser att den typen av satsningar behövs både på hamnar och på väg och järnväg in till hamnen för att möjliggöra sjöfarten.Jag skulle vilja säga att vi när det gäller inlandssjöfarten definitivt har tagit ett stort kliv, genom att börja införa regelverket och se till att satsa på att rusta upp slussarna i , som du var inne på. De bedöms än så länge kunna vara i bruk ett tag till, men under nästa mandatperiod måste vi börja kolla mer konkret på en upprustningsplan för dem. Tack för svaret! Men när jag är ute, till exempel hos Mälarhamnar i , säger de att problembilden är att det gods som de förut fick till hamnen nu åker på ett annat ställe, på vägen. Då hjälper det inte att man rustar upp hamnen eller rustar upp infrastrukturen - vilket man också måste göra - om man inte får godset att gå på vatten. Det är tydligt att det är andra åtgärder som behöver vidtas.Jag skulle vilja höra om det finns något mer som regeringen kan ha planerat. Vi har ju förslag som skulle underlätta detta.Eftersom du nämnde slussarna, , som jag pratade om i mitt anförande, skulle jag gärna vilja ha reda på vad som kommer när det gäller slussarna. Kan du ge mig något förhandstips? Om det inte finns med i den här nationella planen blir det alldeles för sent att börja planera först för slussar som måste stå färdiga 2030. Förhandstips önskar jag att jag hade, men det har jag tyvärr inte. Det är ett arbete som pågår inom regeringen.Det jag kan konstatera, och som är min uppfattning, är att slussarna bedöms vara dugliga till - 2030 är ett årtal som nämns. Men ska vi kunna rusta upp dem på allvar krävs det att vi under nästa mandatperiod börjar titta på den frågan mer konkret. Det är vad jag kan säga om årtal, men förhandstips kring planen har jag inte.Vad görs och vad görs inte? Jag skulle säga att det på flera ledder inom tranportsystemet som helhet just nu ses över hur de olika trafikslagen på olika sätt kan bära sina egna kostnader och hur kostnadsfördelningen ska se ut. Därför har regeringen exempelvis givit ett uppdrag till VTI att se över hur de olika trafikslagen ska bära sina kostnader. Jag vet att också gör en utvärdering av hur deras avgifter ska se ut: storlek, utformning, vad som ska ingå och inte ingå.Allt detta är någonting som kräver en ganska noggrann analys, om man vill se till att näringen betalar för det som den utnyttjar men kanske exkludera de delar som den inte utnyttjar, exempelvis sjö- och flygräddningsverksamheten. Det är en del av svaret, att se över hur varje transportslag kan bära sina kostnader.Regeringen anslår medel för exempelvis forskning, som är en jättestor och viktig fråga, för att näringen ska kunna främja nya, alternativa drivmedel som ett exempel på att möta svaveldirektivet.Ja, det görs en mängd olika insatser. Det finns väl ingen quick fix, men det görs en satsning på forskning och utveckling och en satsning på att se till att varje transportslag kan bära sina kostnader. I den kedjan ingår hela transportsystemet. Det är några saker som regeringen arbetar med. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer.Som vanligt när vi debatterar sjöfart har vi två huvudfrågor i fokus. Den ena är hur vi ska utnyttja sjöfartens fulla potential. Jag tror att vi är ganska eniga om att det finns en stor potential både i inre sjöfart och i kustsjöfart. Det är kanske just där som vi kan se den kapacitetsproblematik vi har i detta land.Den andra frågan är hur vi ska kunna ge den svenska sjöfartsnäringen bra konkurrensvillkor under svensk flagg. Här måste vi ha det internationella perspektivet. Det är en internationell bransch, och då måste vi naturligtvis ha internationella villkor som stämmer. Vi kan nog vara överens om att det är det som gäller. Både branschen och politiken går hand i hand i den frågan.Det handlar alltså både om sjöfarten som transportslag och om sjöfarten som en livskraftig näring i Sverige.Det har kommit en hel del propositioner från regeringen , men diskuterar vi 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden.Herr talman! presenterade regeringen sin handlingsplan för att stärka den svenska sjöfartsnäringen, Svensk sjöfartsnäring - Handlingsplan för förbättrad konkurrenskraft. Det går säkert att hitta ytterligare punkter, och man kan tycka att det ska göras andra saker. Men det är ändå viktigt att ha med sig att det, mig veterligen, är första gången som en regering över huvud taget lägger fram en samlad handlingsplan för sjöfarten.Det har nog aldrig funnits så mycket politisk vilja i en regering att få bukt med sjöfarten som transportslag - detta oberoende av vad nu säger; han är en dysterkvist i sammanhanget.Handlingsplanen är framåtsyftande, och den innehåller många viktiga förslag som genomförs för sjöfarten, både som transportslag och som svensk sjöfartsnäring. Steg för steg omsätts nu planen i verkligheten. Jag vet inte om har noterat det, men jag ska rada upp en del saker som visar detta.Det ytterligare steg som tas för att ta fram en maritim strategi är betydligt bredare. Det handlar om tillväxt, välfärd och god havsmiljö, som måste gå hand i hand.Herr talman! Som jag sade har regeringen nu steg för steg fört utvecklingen framåt. nämnde en del saker, så det kan bli lite upprepningar. Jag ska ändå snabbt rada upp en del saker.Det är sjöfartsstöd till flera fartygskategorier - ett beslut som vi tog i . Det behöver noteras hos kommissionen.