bet · H101UbU24 · 2014-06-16 00:00:00 — 2013/14:UbU24 Kränkning eller diskriminering i skolan Kränkning eller diskriminering i skolan I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:193 om statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan. Skrivelsen innehåller regeringens kommentarer och åtgärder med anledning av eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? (RiR 2013:15). Inga följdmotioner har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet anser att det är avgörande att elever skyddas mot såväl trakasserier som annan kränkande behandling och att den enskilda eleven ska kunna ta till vara sina rättigheter. Detta förutsätter en likvärdighet i regelverk och tillsyn. Utskottet välkomnar därför de utredningar som tillsatts vad gäller uppföljning av om elever som anmäler kränkande behandling eller trakasserier får likabehandling, om harmonisering av skollagen och diskrimineringslagen samt översyn av Skolinspektionens och Barn- och elevombudets respektive uppdrag. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skrivelse 2013/14:193 lägger skrivelse 2013/14:193 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (FP), (S), i (C), (S), (FP), (MP), (KD), (SD), (M), (S), (M), (S) och (V). Ärendet och dess beredning har granskat statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan. överlämnade eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? (RiR 2013:15) till regeringen . (), , och har yttrat sig över granskningsrapporten (U2013/7015/). Barn- och elevombudet () har kommit in med ett yttrande. Regeringen överlämnade sin skrivelse till . är en myndighet under och en del av kontrollmakt. gäller följande ordning för hanteringen av effektivitetsgranskningar. Alla effektivitetsgranskningar som inte avser eller övriga myndigheter ska lämnas till som i sin tur lämnar dem vidare till regeringen. Regeringen ska därefter lämna en skrivelse till som redogör för vilka åtgärder man vidtagit eller ämnar vidta med anledning av en granskningsrapport. Inom effektivitetsrevision sker granskningen främst inom ramen för s.k. granskningsstrategier – en serie granskningar på samma tema. Strategierna omfattar områden eller teman där har identifierat väsentliga frågeställningar som revisionen belyser ur olika aspekter i ett antal granskningar. Den aktuella granskningen ingår i granskningsstrategin Statens insatser på skolområdet. har granskat om statens tillsyn och stöd på ett effektivt sätt bidrar till en god och trygg arbetsmiljö i skolan där elever inte utsätts för kränkande behandling eller trakasserier. Med tillsyn avses dels enskilda anmälningsärenden, dels tillsyn av huvudmäns och skolors främjande och förebyggande arbete. granskning omfattar regeringen, DO, , Skolinspektionen och BEO samt . iakttagelser och slutsatser grundas på genomförda dokumentstudier och intervjuer med tjänstemän vid dessa myndigheter, och samt företrädare för , Kommuner och Landsting, , , Elevkårer, elevråd – , samt antimobbningsorganisationen . Dessutom har genomfört en enkätundersökning riktad till rektorer och en riktad till lärare samt gjort fallstudier på fyra olika skolor. Regeringens skrivelse 2013/14:193 om statens insatser för att motverka kränkande behandling innehåller regeringens bedömningar av de iakttagelser som gjort i sin granskningsrapport eller diskriminerad i skolan – är det någon skillnad? (RiR 2013:15). Regeringen instämmer i övergripande slutsats att statens system med tillsyn och stöd för att skolor och huvudmän ska motverka kränkande behandling och trakasserier skulle kunna fungera bättre i vissa avseenden. När det gäller rekommendation till regeringen om att följa upp och säkerställa att de elever som anmäler kränkande behandling respektive trakasserier får likabehandling anser regeringen att elevernas faktiska skydd bör vara likvärdigt. tar i sina rekommendationer upp vissa frågor om regelverket, förutsättningarna för berörda myndigheters tillsyn och samarbete samt myndigheternas olika mandat. Regeringen har beslutat att tillsätta flera utredningar och avser att överväga behovet att förändra det nuvarande regelverket och ansvarsfördelningen när utredningarna har lagt fram sina förslag. anser vidare att DO och Skolinspektionen bör öka sin information till elever och föräldrar och att Skolinspektionen bör öka likvärdigheten i sina bedömningar. Myndigheterna bedömer att information riktad till huvudmännen är mer resurseffektivt och riktar därför främst insatser till dessa. Regeringen konstaterar att Skolinspektionen arbetar med att stärka likvärdigheten i sina bedömningar. När det gäller rekommendationen att ge i uppdrag att rikta sina stödinsatser till de huvudmän som har störst behov avser regeringen att överväga detta i framtida uppdrag. Skrivelse 2013/14:193 om statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2013/14:193 om statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan till handlingarna. granskning visar att det system staten har byggt upp för att skolor och huvudmän ska arbeta främjande och förebyggande kan fungera bättre i vissa avseenden. Kravet på likabehandling av elever som anmäler att de har blivit utsatta för kränkande behandling eller trakasserier uppfylls inte i tillräcklig grad. På det sätt som diskrimineringslagen och skollagen är utformade finns det inte förutsättningar för likabehandling av elever. För elever som anmäler kränkande behandling enligt skollagen är sannolikheten större att få upprättelse än för elever som anmäler trakasserier enligt diskrimineringslagen. ger regeringen bl.a. följande rekommendationer: Regeringen bör särskilt följa upp om elever som anmäler kränkande behandling eller trakasserier får likabehandling och att harmonisera skollagen och diskrimineringslagen. Regeringen bör se över Skolinspektionens och BEO:s respektive DO:s uppdrag i syfte att säkerställa att elever som anmäler kränkande behandling eller trakasserier får likabehandling. Regeringen bör överväga att ge i uppdrag att rikta stödinsatser till skolor och huvudmän som är i störst behov av dem. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen instämmer i övergripande slutsats att statens system med tillsyn och stöd för att skolor och huvudmän ska motverka kränkande behandling och trakasserier skulle kunna fungera bättre i vissa avseenden. Regeringen anser att det som ytterst är avgörande är att elevernas faktiska skydd mot såväl trakasserier som annan kränkande behandling skapar goda förutsättningar för att elever inte ska utsättas för detta i skolan samt för att den enskilda eleven ska kunna ta till vara sina rättigheter. Det bör gälla oavsett om den enskilde blir utsatt för diskriminering i form av trakasserier eller kränkande behandling som inte har koppling till diskrimineringsgrunderna. Detta förutsätter en likvärdighet i regelverk och tillsyn, men det avgörande är inte om bestämmelserna om förbud och åtgärder mot diskriminering och annan kränkande behandling återfinns i ett och samma regelverk eller att dessa regler utformas likadant. Regeringen anför i sin skrivelse att flera utredningar har tillsatts som behandlar de frågor som uppmärksammat. Det gäller uppföljning av om elever som anmäler kränkande behandling eller trakasserier får likabehandling, om harmonisering av skollagen och diskrimineringslagen samt översyn av Skolinspektionens och BEO:s respektive DO:s uppdrag. Regeringen avser att avvakta förslagen från dessa utredningar för att därefter överväga om det finns behov av ytterligare åtgärder på området. Regeringen delar uppfattning att det kan finnas vinster i att stödinsatser riktas till huvudmän och skolor som har störst behov. Regeringen kommer därför att överväga detta i eventuella framtida uppdrag till om kränkande behandling och diskriminering. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att skolan är en trygg plats för alla elever. Ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier i skolan. En trygg skolmiljö och studiero är även centrala förutsättningar för utbildning av hög kvalitet och för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. Utskottet vill även påminna om de nya bestämmelser om anmälningsplikt för skolans personal som infördes skollag och som innebär att den som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta. Dessutom är huvudmannen skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling (6 kap. 10 § skollagen). Utskottet har därför med intresse tagit del av granskning av om det är någon skillnad mellan att bli kränkt och att bli diskriminerad i skolan. Utskottet anser att det är avgörande att elever skyddas mot såväl trakasserier som annan kränkande behandling och att den enskilda eleven ska kunna ta till vara sina rättigheter. Detta förutsätter en likvärdighet i regelverk och tillsyn. Utskottet välkomnar därför de utredningar som tillsatts vad gäller uppföljning av om elever som anmäler kränkande behandling eller trakasserier får likabehandling, om harmonisering av skollagen och diskrimineringslagen samt översyn av Skolinspektionens och BEO:s respektive DO:s uppdrag. Utskottet delar även regeringens uppfattning att det kan finnas vinster i att stödinsatser riktas till huvudmän och skolor som har störst behov och välkomnar därför även att regeringen avser att överväga detta i eventuella framtida uppdrag till om kränkande behandling och diskriminering. Med detta föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:193 om statens insatser för att motverka kränkande behandling i skolan.