bet · H101FiU35 · 2014-05-12 00:00:00 — För gäller lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA-lagen). Enligt 4 § får myndigheten använda ett anslagssparande , dock längst efter det att anslaget senast var uppfört på statens budget. får enligt reglerna i Rea-lagen behålla ett anslagssparande som överstiger på sitt förvaltningsanslag. Detta skiljer sig från de bestämmelser som gäller för myndigheter under regeringen. Enligt 7 § anslagsförordningen (2011:223) får sådana myndigheter disponera anslagssparande av det tilldelade beloppet på ett anslag som huvudsakligen avser förvaltningsutgifter. fattade , riksrevisor med administrativt ansvar, beslut om att på förvaltningsanslag föra bort den del av anslagssparandet som vid slut överstiger av anslaget som indragning av anslagsbelopp (RiR dnr. 21–2014–0482). Återbetalning av indraget anslagsbelopp inklusive ränta uppgår till . redovisades resultatet av den s.k. peer review-granskning som bett de nationella revisionsmyndigheterna i och göra för att utvärdera kvalitetssystem. Utskottet informerades om resultatet . Det är med tillfredsställelse som utskottet kan konstatera att enligt den externa utvärderingen är ett högkvalitativt nationellt revisionsorgan som är väl styrt och har god insikt i internationella standarder för nationella revisionsorgan och tillämpar dem konsekvent för att producera högkvalitativa granskningar. I samband med behandlingen av årsredovisning har utskottet också tagit del av . Utskottet har tidigare uttryckt att den djupa uppföljningen av effektivitetsrevisionens granskningsrapporter är särskilt intressant. Det är därför positivt att har utökat antalet granskningsrapporter som omfattas av en djup uppföljning. Utskottet konstaterar vidare att den övervägande delen av de sammanlagt 240 årsredovisningar för de statliga myndigheterna som granskar i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Sammantaget anser utskottet att uppföljningen visar att under sina har bidragit till en bättre statlig verksamhet. Utskottet konstaterar att externrevisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av den finansiella ställningen per och av det finansiella resultatet för året enligt REA-lagen samt i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Revisionsberättelsen är således ren. iakttar externrevisorn att det har uppkommit en stor prognosavvikelse . Externrevisorn har rekommenderat att göra en översyn av de interna rutinerna för prognosarbetet. Utskottet har vid sin behandling av årsredovisning betonat vikten av kontinuerlig ekonomisk uppföljning för att kunna uppmärksamma avvikelser så att myndigheten får rimliga möjligheter att genomföra väl avvägda åtgärder i stället för kortsiktiga åtgärder (se t.ex. bet. 2009/10:FiU27 s. 15). Utskottet har också med tillfredsställe sett att förändrat sitt arbete och börjat arbeta mer strukturerat med budgetering, uppföljning och avvikelseanalyser (se t.ex. bet. 2010/11:FiU35 s. 18). Mot bakgrund av externrevisorns iakttagelser och av att anslagsbelastningen varierat från ett anslagssparande på 2011 till ett underskott på 2012 och återigen ett anslagssparande på 2013, vill utskottet återigen betona vikten av en kontinuerlig ekonomisk uppföljning. När nu avser att genomföra utvecklingsarbete som kräver stora investeringar i verksamheten vill utskottet ytterligare understryka att detta ställer stora krav på myndigheten och dess rutiner för ekonomisk uppföljning. behöver kunna säkerställa att det planerade utvecklingsarbetet sker inom ramarna för den budget som beslutat. Med det anförda föreslår utskottet att lägger redogörelsen för årsredovisning 2013 till handlingarna. Utskottets förslag i korthet tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad utskottet anför om att låta översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter utarbeta författningsförslag som tydliggör att det är som har arbetsgivaransvaret och det ekonomiska ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner. beslutar att avsättningar för chefspensioner fr.o.m. ska redovisas mot anslag på utgiftsmässig grund. Därmed undantas sådana avsättningar från bestämmelsen i 6 § REA-lagen om kostnadsmässig redovisning mot anslag. När finansutskottet behandlade årsredovisning konstaterades för det första att externrevisorn bedömde att årsredovisningen i allt väsentligt var rättvisande. iakttog externrevisorn att ansvarsfrågan och redovisningen av chefspensionerna är oklar. Utskottet noterade iakttagelsen och konstaterade att man skulle följa frågan vidare (bet. 2011/12:FiU31 s. 17). När det gäller anställning av riksrevisorer samt lön och anställningsförmåner för dem kan följande sägas: Riksrevisorerna väljs var och en för sig av . Mandatperioden är , och en riksrevisor kan inte väljas om. Detta framgår av 8 kap. 12 § riksdagsordningen. till ombudsmän och riksrevisorerna beslutar enligt lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna om lön till riksrevisorerna (1 §). Nämnden beslutar också om avgångsersättning och om övriga anställningsförmåner för riksrevisorerna (1 §). Även om uppgifter som utskottet fått från till ombudsmän och riksrevisorerna gör gällande att både har arbetsgivaransvaret och det ekonomiska ansvaret för att säkra pensionerna är detta förhållande inte närmare reglerat. När det gäller riksrevisorernas allmänna anställningsvillkor tillämpas gällande chefsavtal för och dess myndigheter ().1[ Framgår t.ex. av protokoll nr 10 och nr 13 från till ombudsmän och riksrevisorerna.] När det gäller chefspensioner omfattas riksrevisorerna av chefspensionsavtal, förordningen (1991:1160) om förordnandepension m.m. och förordningen (2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statlig chefsanställning. Riksrevisorerna omfattas av rätten till chefspension, dvs. en rätt till ersättning som faller ut om en f.d. riksrevisor inte får någon ny anställning . () sköter utbetalningarna av chefspensionerna till de f.d. riksrevisorerna. SPV fakturerar sedan för dessa utbetalningar. redovisning av chefspensioner i årsredovisningen Hos finns ett pågående fall med utbetalning av chefspension. Sedan årsredovisningen redovisar en f.d. riksrevisors chefspension som en avsättning för räkenskapsåret och som en ansvarsförbindelse för fram tills det att den f.d. riksrevisorn fyller , dvs. I årsredovisningen redovisades som en avsättning. Ansvarsförbindelsen till 2022 beräknades till . I årsredovisningen redovisar som en avsättning och som en ansvarsförbindelse till 2022. Under ett särskilt avsnitt i årsredovisningen, Framtida åtaganden, har redogjort för sin redovisningsmetod. Enligt är det möjligt att prognostisera åtagandet i taget och att denna del redovisas som en avsättning. Den resterande delen anser vara svårbedömd. Eftersom sannolikheten för och storleken på åtagandet är svårbedömda redovisar det som en ansvarsförbindelse. Enligt de uppgifter som utskottet under hand fått från () innebär god redovisningssed att ska göra en avsättning med det belopp som uppskattar att den kommer att behöva betala ut som chefspension. I förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, förkortad FÅB, finns även en bestämmelse om att ifall det finns en stor osäkerhet om beloppet på en avsättning, dvs. att beloppet inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet, ska åtagandet i stället redovisas som en ansvarsförbindelse (4 kap. 2 §).2[ De ekonomiadministrativa bestämmelserna för finns i lagen (2006.999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och . Till denna lag har utfärdat föreskrifter om tillämpningen av lagen (RFS 2006:10). Enligt 10 § i denna föreskrift gäller bl.a. bestämmelserna i 4 kap. i förordningen (2000:605) i tillämpliga delar även riksdagsmyndigheterna.] ESV konstaterar också att när det gäller chefspensionerna är osäkerheten mycket stor. Enligt ESV:s föreskrifter till 4 kap. 2 § FÅB ska en myndighet i sin balansräkning som avsättning för pensioner redovisa sådana pensionsförpliktelser som myndigheten själv svarar för. Som ansvarsförbindelser ska bl.a. redovisas förpliktelser som härrör från inträffade händelser men som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att förpliktelsens storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Enligt ESV:s allmänna råd till 4 kap. 2 § FÅB är graden av sannolikhet för infriande avgörande för om en förpliktelse ska redovisas som antingen skuld eller avsättning i balansräkningen eller som ansvarsförbindelse inom linjen. Skulder och avsättningar har en klart högre grad av sannolikhet för infriande än ansvarsförbindelser. Redovisningsexperter som ingår i ESV:s s.k. Redovisningsråd3[ Enligt 18 § förordningen (2010:1764) med instruktion för ska det finnas ett särskilt råd för redovisningsfrågor vid myndigheten. Rådet har till uppgift att ge myndighetschefen råd för att främja utvecklingen av god redovisningssed i staten. Ordföranden och andra ledamöter utses av ESV . Ledamöterna består av personer från både statlig och privat sektor.] har diskuterat frågan om redovisningen av avsättningar och ansvarsförbindelser. Enligt uppgifter som utskottet fått under hand från ESV är gemensamma ståndpunkt att en och samma händelse bara kan klassificeras som antingen en avsättning eller en ansvarsförbindelse och inte som både en avsättning och en ansvarsförbindelse så som gjort. Vid bokföring av det uppskattade beloppet som en avsättning ska även redovisning mot anslag ske. Detta diskuteras ytterligare nedan i avsnittet Anslagsavräkning av förvaltningsutgifter på kostnadsmässig grund. Chefspensioner i myndigheter under regeringen För att behandla frågan om hur riksrevisorernas chefspensioner bör redovisas kan det vara värt att belysa hur chefspensioner hanteras av myndigheter under regeringen. När det gäller rätten till chefspension som faller ut är det inte någon myndighet under regeringen som bokför någon avsättning för förväntade utbetalningar. För chefspensionerna tar () upp en avsättning för alla chefer inom de olika myndigheterna, men först när det finns ett beslut om att chefspension ska utbetalas. Någon avsättning görs alltså inte för chefsförordnandet. Det beror enligt uppgifter som utskottet fått under hand från ESV på att SPV bedömer att det inte är möjligt att beräkna i hur många fall rätten till chefspension kommer att utnyttjas av f.d. generaldirektörer, statsråd, statssekreterare m.fl. Chefspensionen belastar SPV:s anslag först vid utbetalningen. Detta diskuteras ytterligare nedan i avsnittet Anslagsavräkning av förvaltningsutgifter på kostnadsmässig grund. SPV betalar alltså ut chefspensionen till de f.d. cheferna, men inga myndigheter blir fakturerade för utbetalningarna. faktureras däremot för SPV:s utbetalningar. Anslagsavräkning av förvaltningsutgifter på kostnadsmässig grund För myndigheter under regeringen finns bestämmelserna om redovisning mot anslag i budgetlagen (2011:203) och anslagsförordningen (2011:223). Dessa bestämmelser gäller inte för myndigheter. Inom riksdagsområdet finns i stället bestämmelser om redovisning mot anslag i REA-lagen. Bestämmelserna om redovisningsprinciper i de båda regelverken överensstämmer med varandra, vilket också har ansetts självklart. ska myndigheternas förvaltningsutgifter anslagsavräknas på kostnadsmässig grund (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Ett skäl till förändringen var att anslagsutfallet genom kostnadsmässig anslagsavräkning av förvaltningsutgifter skulle ge en mer rättvisande bild av resursförbrukningen under respektive budgetår. När det gäller pensionsavsättningar för chefspensioner inom myndigheter under regeringen innebar övergången ingen förändring. Eftersom det anslag varifrån pensionsavsättningarna ska anslagsavräknas klassificeras som ett s.k. transfereringsanslag ska de redovisas och belasta anslaget först vid utbetalningen (4 kap. 3 § budgetlagen). Till grund för finansutskottets ställningstagande i frågan om anslagsavräkning av förvaltningsutgifter gjordes i betänkande 2008/09:FiU15 en genomgång av vilka konsekvenser den nya redovisningsprincipen mot anslag skulle kunna få för myndigheter. Eftersom avsättningarna för pensioner och inkomstgarantier för riksdagsledamöter kan klassificeras som förvaltningsutgifter skulle förändringen innebära att avsättningarna för dessa skulle anslagsavräknas på kostnadsmässig grund. anförde dock att det fanns flera skäl som talade emot att låta dessa avsättningar hanteras på kostnadsmässig grund och föreslog att riksdagsledamöters pensioner och inkomstgarantier skulle undantas från bestämmelsen (bet. 2008/09:FiU15 s. 12). När det gäller visar genomgången att det främst är förvaltningsanslaget som påverkas vid en övergång till kostnadsmässig redovisning mot anslag. Avsättningar för pensioner kommenteras endast i allmänna termer och inte i relation till vare sig den särskilda konstruktionen för riksrevisorernas chefspensioner eller i relation till det faktum att en riksrevisor kan ha långt kvar till när förordnandet upphör. Ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner Externrevisorn har pekat på att ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner är oklart och att detta får konsekvenser dels för redovisningen av pensionsåtagandet, dels för vem som har ansvar för kontroller av f.d. riksrevisorers ersättningar från andra när förordnandet har upphört. Även företrädare för har uttryckt osäkerhet om ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner. resonemang grundar sig på det faktum att även om det är myndigheten som betalar ut ersättning till riksrevisorerna genom att SPV fakturerar för utbetalningen, är det inte som beslutar om riksrevisorernas löner och andra löneförmåner. Med detta för handen anser att man har hanterat frågan efter bästa förmåga, dvs. tydligt beskrivit ett framtida åtagande i årsredovisningen och betalat fakturorna från SPV. Utskottet konstaterar att även om uppgifter från till ombudsmän och riksrevisorerna gör gällande att både har arbetsgivaransvaret och det ekonomiska ansvaret för att säkra pensionerna är detta förhållande inte närmare reglerat. På grund av de faktiska sakförhållandena har kostnadsansvaret för chefspensionerna. Detta talar enligt utskottet för att det är som kan verkställa ansvaret bäst, dvs. redovisa åtagandet enligt god redovisningssed och se till att beräkningarna från SPV är riktiga. Det är därför också riktigt att kostnaderna för riksrevisorernas chefspensioner belastar anslag. Riksdagsstyrelsen beslutade att ge en kommitté i uppdrag att göra en översyn av det ekonomiadministrativa regelverket för myndigheter. Utskottet föreslår att beslutar om ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att denna kommitté ska ta fram författningsförslag som förtydligar att det är som har både arbetsgivaransvaret och det ekonomiska ansvaret för riksrevisorernas chefspensioner. Anslagsavräkning av avsättningar för riksrevisorernas chefspensioner ska förvaltningsutgifter anslagsavräknas på kostnadsmässig grund. Syftet med detta var att anslagsutfallet skulle ge en mer rättvisande bild av resursförbrukningen under respektive budgetår. Utskottet konstaterar att avsättningar för riksrevisorernas chefspensioner kan klassificeras som förvaltningsutgifter, men att det finns skäl som talar emot att avsättningar för dem redovisas mot anslag på kostnadsmässig grund. Den osäkerhet som är förknippad med riksrevisorernas chefspensioner4[ Osäkerhet om och när en f.d. riksrevisor får ett nytt arbete, osäkerhet om vilken ersättning ett nytt arbete ger och hur mycket som ska räknas av från chefspensionen och osäkerhet om en riksrevisor avgår är exempel på framtida händelser som inte ligger inom myndighetens kontroll.] kan innebära att det belopp som avräknas anslaget till följd av en avsättning inte motsvaras av det belopp som SPV senare fakturerar för faktiskt utbetald chefspension. Utskottet har tagit del av uppgifter från om det pågående fallet med utbetalning av chefpension till en f.d. riksrevisor som belyser detta. Enligt den metod som har valt, dvs. att i bokslutet redovisa en avsättning för räkenskapsåret och en ansvarsförbindelse för , redovisade sammanlagt avsättningar på och anslagsavräknade detta. Det faktiska utbetalda beloppet var . Utskottet noterar att avvikelserna mellan beloppen för avsättning och faktisk utbetald chefspension för ett och inte är försumbara. Om hade redovisat hela denna framtida chefspension som en avsättning redan i bokslutet hade anslaget enligt regeln om kostnadsmässig anslagsavräkning avräknats med . Det faktiska utbetalda beloppet är som ovan nämnts . Oavsett vilket sätt väljer att redovisa chefspensioner i sitt bokslut anser utskottet att bestämmelsen om kostnadsmässig anslagsavräkning inte kan sägas leda till en mer rättvisande bild av resursförbrukningen under budgetåret, utan snarare det motsatta. Bestämmelsen om kostnadsmässig avräkning ger dessutom en ryckighet i de ekonomiska förutsättningarna för som inte torde ha varit avsikten vid övergången till kostnadsmässig avräkning av förvaltningsutgifter. Utskottet noterar avslutningsvis att inte heller SPV anslagsavräknar avsättningarna för chefspensioner för chefer i myndigheter under regeringen förrän vid själva utbetalningstillfället. Att det skulle behöva vara någon skillnad i sak när det gäller förhållandet mellan riksrevisorernas chefspensioner och är inte helt tillfredsställande. Enligt 6 § lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och kan besluta att redovisning mot anslag ska göras på någon annan grund än det som framgår av bestämmelsen. Mot bakgrund av de skäl som anges ovan föreslår utskottet att beslutar att avsättningar för chefspensioner för riksrevisorer ska redovisas mot anslag på utgiftsmässig grund. Därmed undantas sådana avsättningar från bestämmelsen om kostnadsmässig redovisning mot anslag. Undantaget ska gälla fr.o.m. . Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /14:RR1 redogörelse om årsredovisning .