bet · H101KrU7 · 2014-02-14 00:00:00 — I motionen understryks vikten av att staten fortsättningsvis bär en del av ansvaret för att bidra till att kvalitetssäkra verksamheten till dess man fullt ut kan stå på egna ben. I motion 2013/14:Kr271 av (S) anförs att möjligheten att inrätta ett fjärde internationellt centrum för filmskapande verksamhet på bör ses över. I motionen framförs att det finns tre olika internationella konstnärscentrum – Baltic Art Center (BAC), () och författar- och översättarcentrum (ÖFÖC) på . Motionären anser dock att det saknas ett fjärde centrum med inriktning på filmskapande. Med den grund som finns på och i och med arv skulle det kunna inrättas ett fjärde internationellt centrum för just filmskapande verksamhet. Bergmancenter på är en stiftelse och en mötesplats kring livsgärning och konstnärskap och har som sin uppgift att förvalta och utveckla den publika delen av Bergmanarvet i en mångfald gestaltningar. Bergmancenter förvaltar det publika arvet efter på . Bergmancenter på samarbetar med Stiftelsen och Stiftelsen på . Uppbyggnaden av Bergmancenter på har finansierats med stöd från Leader och Stiftelsen . Utskottet, som gjorde ett studiebesök på Bergmancentret, finner inte skäl att tillstyrka motionsyrkandet om statens ansvar för Bergmancenter, men avser att följa frågan. Utskottet är inte heller berett att förorda skapandet av ett internationellt centrum för filmskapare. Därmed avslås motionerna 2013/14:Kr241 (S) och 2013/14:Kr271 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om frågor som har tagit ställning till tidigare . Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden som rör allas rätt till kultur liksom frågor som gäller scenkonst, bildkonst och film- och kulturskaparnas villkor och som är likadana eller snarlika nedanstående förtecknade yrkanden. Utskottet hänvisar till betänkandena /13:KrU1, 2012/13:KrU2, 2012/13:KrU6, 2012/13:KrU10, 2012/13:KrU11 där yrkandena avstyrktes, och finner inte något skäl att ta upp dessa frågor till förnyad behandling. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Motionerna avstyrks därmed. Motion 2013/14:Kr203 av (KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att rädda Svenskt Rockarkiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta ta ett finansiellt ansvar för Svenskt Rockarkiv. Motion 2013/14:Kr206 av m.fl. (MP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten för ett kulturellt stimulansbidrag. Motion 2013/14:Kr208 av och (båda S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur som tillväxtfaktor. Motion 2013/14:Kr216 av (C) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utveckla till internationellt dragplåster som arena för sommaropera för att därmed stimulera spridning av operakonsten såväl geografiskt som befolkningsmässigt. Motion 2013/14:Kr235 av och (båda KD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att ge fler äldre inom vård- och omsorgsverksamheter en ökad delaktighet i kulturlivet. Motion 2013/14:Kr240 av och (båda S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om filmarkivet i . Motion 2013/14:Kr253 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheten att ge riktade uppdrag till kulturella mötesplatser över hela landet och att man vårdar dessa kulturinstitutioner och verkar för att de ska fortsätta vara goda ambassadörer och kulturspridare. Motion 2013/14:296 av (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en anpassning av kulturlokaler för människor med dolda funktionsnedsättningar. Motion 2013/14:Kr302 av m.fl. (SD) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att avveckla den mångkulturalistiska kulturpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturarvet och den nationella identiteten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur i livets olika skeden. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultursektorns förutsättningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en helhetssatsning för att överkomma funktionshinder. Motion 2013/14:Kr306 av (FP) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att uppmärksamma 250-årsminne 2016 och att i det sammanhanget överväga att inbjuda till komposition av modern . Motion 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som får till uppgift att kartlägga och ta fram en strategi för att uppnå ett jämställt kulturliv. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen ska ges i uppdrag att ta fram ett förslag till lagstiftning som motsvarar den norska kulturlagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur en ny statlig inkomstgaranti för konstnärer kan genomföras och finansieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att funktionshindersperspektivet måste ingå i mångfaldsbegreppet. Motion 2013/14:Kr326 av m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de kulturpolitiska målen tydligt ska främja kulturverksamheter som speglar, berör eller inbegriper hbt-personer och hbt-personers livsvillkor. Motion 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kulturhuvudstad 2014. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kultur och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett jämställt kulturliv och könsuppdelad statistik samt jämställdhet mellan könen i all statlig bidragsgivning på kulturområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. Motion 2013/14:N360 av m.fl. (V) tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om tillgång till god kultur oavsett var man bor i landet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Kultursamverkansmodellen, punkt 1 (S, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 16 och 2013/14:Kr281 av (C), 2013/14:Kr316 av i m.fl. (S) och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 9. Myndigheten för kulturanalys visar i sin senaste rapport att kultursamverkansmodellen i första hand är en angelägenhet för förvaltning och politik på regional nivå, även om den kommunala nivån har varit involverad i arbetet med kulturplanen. Vi anser att för att kultursamverkansmodellen ska bli framgångsrik så måste fler kulturellt yrkesverksamma och också företrädare för amatörkulturen involveras i processen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 16 och avslå motionerna 2013/14:Kr281 (C), 2013/14:Kr316 (S) och 2013/14:N333 (FP) yrkande 9. Arbetsplatsbibliotek, punkt 3 (S, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr250 av m.fl. (S). Vi anser att ett mindre bibliotek, i exempelvis lunchrummet, kan höja statusen på kultur på arbetsplatsen och uppmuntra till läslust, en läslust som både bildligt och bokstavligt talat följer med den anställde hem, och som kan bryta invanda mönster och ändra synen på läsning, och på så vis höja livskvaliteten. Arbetsplatsbibliotek bör därför vara en självklar del av den allmänna folkbildningen. Lika självklart bör det vara att företag ska kunna söka statligt stöd för sådana satsningar. Regeringen bör därför initiera en utredning om att återinföra bidraget till litteratur och konst på arbetsplatser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr250 (S). Internationellt kulturutbyte, punkt 4 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkandena 22–24. Vi anser att det är mycket viktigt att stödja ett ökat internationellt kulturutbyte. Internationellt kulturutbyte gör att öppnar sig mot omvärlden. Det ger svensk kultur möjlighet att möta en ny publik i andra länder och svensk publik möjlighet att ta del av andra länders framstående och nyskapande kultur. Det är bra att myndigheterna på kulturområdet har i uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Vi anser emellertid att det ska ges ett tydligare uppdrag till att i sitt arbete med att öka internationaliseringen stötta och prioritera kulturföreningar, fria grupper, institutioner och andra initiativ som långsiktigt arbetar med att öka mångfalden genom internationalisering i olika former. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 11 och avslå motion 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 22–24. Internationellt kulturutbyte, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkandena 22–24 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 11. Kulturen är till sin natur gränsöverskridande och brobyggande. Jag anser att det internationella kulturarbetet måste förstärkas. har sju kulturattachéer som har till uppgift att sprida kunskap om svensk kultur och utbildning och verka för kulturutbyte mellan och det land där attachén är verksam. Jag anser att detta är alltför få och att antalet kulturattachéer ska utökas. Översättarverksamheten hör till den fundamentala brobyggarverksamheten för utbyte mellan olika nationer och språk. Jag ser därför med stor oro hur stödet för översättarutbildningen på t.ex. har upphört och att ett unikt översättarcentrum som vårt svenska på riskerar att läggas ned på grund av den ekonomiska krisen i . Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att både det personella och organisatoriska stödet till översättarverksamheten återupprättas. Det skrivna ordet är satt under stor press, ja till och med förföljelse runt om i världen. Författare och konstnärer arbetar med livet som insats för att skapa nya verk och även för att hävda den okränkbara, demokratiska yttrandefriheten. Jag anser att ska erbjuda fristäder för dessa förföljda kulturskapare och att staten bör ge stöd till de kommuner som vill upplåta bostäder och livsrum för dem. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på hur kommuner som upplåter bostäder till förföljda kulturskapare ska kunna stöttas ekonomiskt. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 22–24 och avslå motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 11. , punkt 6 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkandena 26 och 27. finns ett nytt utställnings- och medverkansersättningsavtal () som likt ett kollektivavtal garanterar konstnären en viss minimiersättning vid en utställning på en statlig institution. När det undertecknades av staten och berörda konstnärsorganisationer innebar det en stor framgång för konstnärskollektivet. Men problemet är att många konstinstitutioner – däribland regionala och lokala offentliga museer och konsthallar – runt om i landet har valt att inte använda sig av avtalet trots att det är normerande för konstbranschen. av utställningsarrangörer tillämpar . För att detta avtal ska få en verklig praktisk betydelse för de konstnärer som ställer ut gäller det att avtalet efterlevs. Vår uppfattning är att alla som får statligt bidrag till sin verksamhet ska följa . Med anledning av den nu pågående regionaliseringen av kulturpolitiken ser vi en gyllene möjlighet att lyfta fram konstnärernas arbetsvillkor vid de offentliga konstinstitutionerna genom att man i de regionala kulturplanerna slår fast att man vid all utställningsverksamhet finansierad med offentliga medel ska följa miniminivåer. Stödet bland medborgarna för en sådan hållning torde vara stort, med tanke på det starka stöd som finns för rimliga arbetsvillkor på arbetsmarknaden. Vi föreslår att regeringen tar fram riktlinjer för att alla institutioner som får statligt bidrag följer . Det är också angeläget att följs upp . Vi föreslår därför även att regeringen ger i uppdrag till att ansvara för uppföljningen av hur efterlevs. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkandena 26 och 27 och motion 2013/14:Kr309 (V) yrkande 12. Scenkonstallianserna, punkt 7 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr317 av (S). Arbetsmarknaden för professionella skådespelare, dansare och musiker kännetecknas av förhållandevis få tillsvidareanställningar och en stor andel tidsbegränsade anställningar. För att förbättra situationen för scenkonstnärerna har i olika omgångar, alltsedan 1999, anslagit medel till scenkonstallianserna där professionella skådespelare, dansare och musiker kan få anställning och ersättning då de saknar engagemang. Genom sin alliansanställning får scenkonstnärerna en jämnare inkomst och därmed en tryggare ekonomisk och social situation jämfört med om de skulle varva frilansuppdrag med perioder av arbetslöshet då många skulle vara beroende av arbetslöshetskassan för sin försörjning. Arbetslösheten bland kulturarbetare är högre än i många andra grupper, och många kulturarbetare tvingas lämna kulturarbetsmarknaden. Det är ett enormt slöseri med kraft, energi och talang. behöver mer kreativitet, inte mindre. Kulturskaparna utgör navet i skapandet av kultur. De har ofta dåliga arbetsvillkor och därför ännu svårare att passa in i de traditionella trygghetssystemen. Scenkonstallianserna har bidragit till att fler scenkonstnärer kan komma i arbete och få en tryggare social och ekonomisk situation. Vi anser att fler behöver ges denna möjlighet. Därför bör man också se över möjligheterna att höja anslagen till scenkonstallianserna. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr317 (S). Bild- och formkonstnärer, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 13. Bild- och formkonst behöver en nationell strategi som samlar de viktigaste förslagen för att fler konstnärer ska kunna leva på sitt arbete samt att fler personer får tillgång till bildkonst i samhället. Regeringen bör därför utforma en nationell strategi för bild- och formkonst. vill också undersöka möjligheterna att skapa en fjärde konstnärsallians för bild- och formkonstnärer på samma sätt som de s.k. teater-, musik- och dansallianserna. Bildkonstnärerna är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla. Regeringen bör skyndsamt utreda möjligheterna till att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärer. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 9 och 13. Enprocentsregeln, punkt 9 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11, 2013/14:Kr338 av m.fl. (MP) yrkande 3 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 28. Offentlig konstnärlig utsmyckning bidrar till att skapa attraktiva miljöer till gagn för alla medborgare. Den s.k. enprocentsregeln, som har funnits då bildades, rekommenderar att av kostnaderna för offentliga byggnationer ska gå till offentlig gestaltning och konst. Regeln innebär arbete och rimliga ersättningar till konstnärer och bidrar till en estetiskt tilltalande och spännande offentlig miljö. Att denna regel följs innebär en stärkt marknad för konsten och konsthantverket. Det saknas kunskap om hur enprocentsregeln i praktiken fungerar. Vi anser därför att det behövs en utvärdering av hur regeln efterlevs på såväl nivå, landstingsnivå och statlig nivå som hos privata aktörer. Vi vill därför att regeringen ger berörda myndigheter, t.ex. Myndigheten för kulturanalys och , i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering. Vidare bör informationen om enprocentsregeln förstärkas. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2013/14:Kr309 (V) yrkandena 10 och 11, 2013/14:Kr338 (MP) yrkande 3 och 2013/14:Kr339 (S) yrkande 28. Ombyggnaden av , punkt 10 (S, MP, V) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S), (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 20. Regeringen föreslår en omfattande renovering och ombyggnad av , nationalscen för opera och balett. Syftet är att göra mer öppet och tillgängligt för publiken och att skapa förutsättningar för att utveckla sin konstnärliga verksamhet. Regeringen har givit i uppdrag att i nära samverkan med ta fram ett förslag till plan för en renovering och ombyggnad av . Uppdraget ska redovisas . De ekonomiska ramarna har satts till . Vi avvaktar utredningen i sin helhet. Vår uppfattning är att det är viktigt att en ombyggd nationalscen för opera blir en angelägenhet för hela svenska folket. Ett konkret sätt är att i utredningen ta fram underlag för och beskrivningar av fasta installationer av teknisk utrustning så att dels kan göra inspelningar, dels livesända föreställningar till de digitaliserade biograferna runt om i hela landet. Folkets Hus och Parkers initiativ Live på bio är en förebild som fått över 100 000 människor att se direktsänd opera på bio. Inte minst har direktsändningarna från Metropolitan i – i toppklass både konstnärligt och tekniskt – rönt enorm popularitet. finns chansen att göra den svenska nationaloperan till en angelägenhet för hela landet, en chans man inte får missa. Frågan om förutsättningar för livesändningar bör därför behandlas inom ramen för uppdrag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 20. Nyckelharpans bevarande, punkt 11 (S) av i (S), (S), (S), Per (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr287 av och (båda S). Intresset för nyckelharpan ökar, i synnerhet ur ett internationellt perspektiv. Det märks inte minst när utövande nyckelharpister från hela världen söker sig till och för att förkovra sig i sitt musicerande genom att delta i sommarkurser. Med en obruten tradition på flertalet sekler i hur man spelar nyckelharpa är det naturligt att världens alla blickar vänds mot och när det kommer till nyckelharpan. Den kunskap som byggts upp riskerar att gå förlorad om inte åtgärder sätts in. Eftersom nyckelharpsbyggarnas marknad är begränsad är det få som väljer att investera de år av träning som krävs för att nå en relevant hantverksskicklighet. Det kommer inom en alltför snar framtid att medföra att det inte längre finns någon kompetens att bygga instrument av kvalitet för att tillmötesgå behoven hos den växande skaran professionella musiker. Flera åtgärder krävs för att trygga kunskapen kring bygget av nyckelharpan: kartläggning och dokumentation av de professionella byggare som ännu är verksamma, insatser för att utöka nyckelharpsbyggares marknad till den internationella arenan samt insatser för att öka intresset av nyckelharpan som instrument på en internationell arena. Genom att öka kontaktytorna mellan utövande nyckelharpsmusikanter från och hela världen, byggare av instrumentet, forskare, publik och intresserade skulle många nyttoeffekter kunna uppnås. Folkmusiktraditionen och nyckelharpan som del av varumärket skulle få ytterligare kanaler utomlands. Likaså skulle den internationella marknaden för professionella folkmusiker öka. Interkulturella samarbeten skulle få en utmärkt grogrund. Aktörer från hela världen, på alla nivåer, inom alla musikstilar, behöver en gemensam mötesplats för att kunna utbyta erfarenheter och lära av varandra, diskutera, lyssna till varandras musicerande och spela tillsammans. Inte minst behöver utövande spelmän och instrumentbyggare en plattform för att mötas. Detta skulle avsevärt förbättra förutsättningarna att verka som instrumentbyggare. Mot denna bakgrund är det utomordentligt angeläget att se över möjligheterna till en bredare finansiering för denna viktiga verksamhet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr287 (S). Lokal och regional scenkonst, punkt 12 (S, MP) av i (S), (S), (S), Per (S), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 21 och 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 20. Det är viktigt att kulturlivet i hela kan leva och utvecklas. Kulturen utgör en omistlig del i samhällsbygget och är en avgörande lokaliserings- och tillväxtfaktor. Det är viktigt att det finns ett fritt och självständigt kulturliv utanför de offentliga kulturinstitutionerna. De ideella arrangörerna utgör ofta motorn i det lokala kulturlivet och engagerar många människor som brinner för att arrangera teaterföreställningar, konserter, festivaler m.m. Vi saknar fakta och kunskaper om vilken betydelse de ideella kultur- och musikarrangörerna har i det lokala kulturlivet, och inte minst vilken betydelse de har för att skapa arbetstillfällen för kulturskaparna. Vi anser att det vore väsentligt att sådan kunskap fanns och vill därför att Myndigheten för kulturanalys får i uppdrag att i samverkan med och de ideella kultur- och musikarrangörerna ta fram relevant statistik och relevanta analyser. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2013/14:Kr339 (S) yrkande 21 och avslå motion 2013/14:Kr309 (V) yrkande 20. Lokal och regional scenkonst, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Kr309 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 21. Kulturen har en given roll överallt, såväl i storstäderna som på landsbygden och i storstädernas förorter.