bet · H101AU6 · 2014-03-20 00:00:00 — 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 38. Arbetsdomstolens praxis innebär att det normalt sett inte sker någon prövning av saklig grund när arbetsgivare säger upp på grund av arbetsbrist. Det arbetsrättsliga begreppet arbetsbrist innebär inte att det nödvändigtvis är brist på arbete i verksamheten. Sedan Arbetsdomstolens dom i det s.k. 2003 har arbetsgivare kunnat säga upp anställda och i stället hyra in helt andra personer för att utföra de uppsagdas arbete. Det innebär att anställningsskyddet sätts ur spel. Så var det inte tänkt när LAS skrevs. Då var bemanningsföretag förbjudna, och ingen kunde tänka sig dagens situation. Konsekvenserna av luckan i lagen är uppenbara. I uppmärksammade fall har arbetsgivare sagt upp, eller hotat med att säga upp, fast anställd personal för att ersätta den med inhyrd arbetskraft. Hotet att ersätta de anställda med inhyrda har använts i utpressningssyfte, för att förhandla ned lokala kollektivavtal och för att kunna säga upp anställda utan hänsyn till regler om anställningstid och kvalifikationer. Avsaknaden av ett uttryckligt förbud mot att kringgå återanställningsrätten genom att anlita uthyrningsföretag strider mot lagens syfte. Jag anser att regeringen bör återkomma med ett förslag på en tydlig skrivning i LAS där det uttryckligen framgår att det inte är tillåtet att hyra in arbetstagare från bemanningsföretag när det finns tidigare anställda som har företrädesrätt till återanställning. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A201 (V) yrkande 9 tillstyrks. Övriga frågor om företrädesrätt till återanställning m.m., punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A201 av m.fl. (V) yrkandena 4, 11 och 12 samt 2013/14:A363 av (M). Företrädesrätten till återanställning är viktig för att upprätthålla tillsvidareanställningen som norm och för att se till att turordningsreglerna vid uppsägning fyller sin funktion. Regeringen har förlängt kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning till tolv månaders anställning . Givet de allt fler korta visstidsanställningar som framför allt unga hänvisas till innebär detta att stora grupper ställs utanför det skydd som företrädesrätten medför. Företrädesrätten gäller efter anställningens upphörande. Om företrädesrätten ska ge ett tillräckligt skydd mot godtyckliga uppsägningar måste den förlängas. Kvalifikationstiden för företrädesrätt till återanställning bör kortas och inträda efter sammanlagt sex månaders anställning . Den tid under vilken företrädesrätten gäller bör förlängas efter anställningens upphörande. Vidare anser att den fackliga vetorätten inte är tillräckligt stark vid inhyrning av arbetskraft. Förutsättningen för att en facklig organisation ska kunna utnyttja sin vetorätt är att förhandlingar har ägt rum enligt 38 § MBL. Om arbetsgivaren inte fullgör sin förhandlingsskyldighet kan inget veto läggas. Arbetsgivare ska inte ha fördelar av att bryta mot lagen. Därför bör fackliga organisationer kunna använda vetorätten även om arbetsgivaren brustit i sin förhandlingsskyldighet enligt 38 §. Kollektivavtalen är en i den svenska arbetsmarknadsmodellen och utgör garant för löner och andra villkor för arbetstagarna. Formuleringen strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde i 39 § MBL är ett för vagt begrepp för att fackföreningar ska kunna lägga veto mot anlitandet av uthyrningsföretag som bedriver social dumpning. Inte minst för att förhindra att utländska arbetare utnyttjas och diskrimineras genom sämre löner och anställningsvillkor bör avsaknad av kollektivavtal enskilt kunna utgöra grund för facklig vetorätt mot inhyrning. Den fackliga vetorätten bör således stärkas i enlighet med vad som anförts. Enligt uthyrningslagen ska en anställd hos ett bemanningsföretag inte kunna hindras från att ta anställning hos ett företag där hen utför arbete som inhyrd. Men saknar uthyrda arbetstagare och deras fackförbund rätt att ta del av bemanningsföretagets affärsavtal. Därmed saknas möjlighet att kontrollera om det finns några klausuler som hindrar den uthyrde arbetstagaren från att ta anställning vid ett kundföretag. Uthyrningslagen bör därför kompletteras med en bestämmelse som ger arbetstagare och avtalsslutande fackförbund rätt att på begäran ta del av bemanningsföretagets affärsavtal. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A201 (V) yrkandena 4, 11 och 12 tillstyrks. Utstationering av arbetstagare och den svenska kollektivavtalsmodellen m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkandena 11–13 och 15 samt 2013/14:A243 av (S), 2013/14:A254 av (S), 2013/14:A276 av och (båda S), 2013/14:A283 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:A305 av m.fl. (S) och 2013/14:A322 av och (båda S). Genom Lavaldom skapades en motsättning mellan om fri rörlighet och svensk lagstiftning om konflikträtt. I stället för att värna vår kollektivavtalsmodell reagerade regeringen tämligen omgående med att tillsätta en utredning i syfte att anpassa svensk lagstiftning till tolkning. Det resulterade i ändringar i den svenska lagstiftningen, den s.k. lex , som på flera punkter går längre i inskränkningen av de fackliga rättigheterna än dom krävde. Redan när Lavaldomen föll uttrycktes tvivel om huruvida den var förenlig med konventioner och praxis. Efter att lex införts i svensk lag har det blivit alltmer uppenbart att tolkning i m.fl. domar också står i konflikt med kärnkonvention om förenings- och förhandlingsrätt. godtar inte inskränkningar av konflikträtten av handelsskäl, vilket är vad lex innebär. Vidare har slagit fast att de inskränkningar i konflikträtten som är en följd av tolkning i m.fl. domar, är en otillåten inskränkning av grundläggande mänskliga och fackliga rättigheter. EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och sociala stadga är andra viktiga dokument som bl.a. innehåller regler om föreningsfrihet, skydd för migrerande arbetstagare och kollektiva åtgärder. anser att vi nu befinner oss i en situation där vår kollektivavtalsmodell undermineras och där inte lever upp till sina internationella åtaganden när det gäller grundläggande fackliga rättigheter. bör därför rivas upp. Regeringen har efter påtryckningar tillsatt en utredning, , som ska utvärdera lex . Det framgår dock inte av de direktiv som utredningen har fått att det inte bara är som är relevant i sammanhanget. förpliktelser gentemot och är lika viktiga. samtliga internationella åtaganden inom området måste beaktas. anser att det bör tydliggöras att dessa aspekter måste belysas, genom att får ett tilläggsdirektiv att rätta sig efter. anser vidare att på EU-nivå ska kräva juridiskt bindande garantier för den svenska kollektivavtalsmodellen. Det löfte som gavs i samband med EU-inträde om att den svenska arbetsmarknadsmodellen inte skulle påverkas av medlemskapet måste ges juridiskt bindande status. För att förhindra social dumpning måste det finnas möjligheter för fackliga organisationer att kontrollera att skatter och sociala avgifter betalas enligt gällande lagar och regler. I detta sammanhang uppstår problem vid utstationering av arbetstagare, eftersom möjligheterna för facken att få ut information från myndigheter i utlandet är kraftigt begränsade. Regeringen bör därför ta initiativ på EU-nivå för att säkerställa att fackliga organisationer har möjlighet att företräda sina medlemmar gentemot, och inhämta relevant information från, myndigheter i andra EU-länder. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sk376 (V) yrkandena 11–13 och 15 tillstyrks. Förhandlingsbehörig företrädare vid utstationering, punkt 10 (S, SD, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:A401 av (SD) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 40. trädde nya regler i utstationeringslagen i kraft med krav på att arbetsgivare bl.a. ska utse en kontaktperson i och anmäla honom eller henne till . Anmälan ska göras senast när en utstationerad arbetstagare påbörjar sitt arbete i . Kontaktpersonen ska vara behörig att för arbetsgivarens räkning ta emot delgivningar. Kontaktpersonen ska även kunna tillhandahålla sådana handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. Vi anser att dessa bestämmelser behöver ändras så att det också ställs krav på att kontaktpersonen ska ha behörighet att förhandla och teckna kollektivavtal för utstationerande företags räkning. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:Sk376 (V) yrkande 14, 2013/14:A401 (SD) och 2013/14:A409 (S) yrkande 40 tillstyrks. Solidariskt entreprenörsansvar, punkt 11 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkande 17 och 2013/14:Sk346 av och (båda S), 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 19, 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkande 16, 2013/14:A210 av (S), 2013/14:A242 av (S), 2013/14:A283 av och (båda S) yrkande 1 och 2013/14:A348 av (S). har en huvudentreprenör inget ansvar för att dess underentreprenörer är seriösa, och kan därför utnyttja fördelarna med att söka en lägre kostnad utan att behöva ta ansvar för underentreprenörens agerande. Det är inte ovanligt att problem uppstår med utbetalningen av den intjänade lönen till arbetstagare som är i slutet av en lång kedja av underentreprenörer. Det gäller särskilt för utländska arbetstagare som tillfälligt utstationerats till . Som en följd riskerar samhället att undanhållas skatter och sociala avgifter. Jag anser att denna otillfredsställande situation ska åtgärdas via lagstiftning. För att undvika att arbetskraften utsätts för exploatering bör ett system med solidariskt ansvar för entreprenörer införas. Ett sådant entreprenörsansvar gäller redan i flera europeiska länder och har godkänts av i mål C-03/60 . Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag på ändamålsenliga regler för uppdragsgivares/huvudentreprenörers ansvar i utstationeringssituationer. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sk411 (S) yrkande 17 tillstyrks. Solidariskt entreprenörsansvar, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2013/14:Sk346 av och (båda S), 2013/14:Sk411 av m.fl. (S) yrkandena 16 och 17, 2013/14:A210 av (S), 2013/14:A242 av (S), 2013/14:A283 av och (båda S) yrkande 1 och 2013/14:A348 av (S). finns det nätverk mellan entreprenörer och underleverantörer som är så invecklade att det är svårt att skilja mellan de svarta och de vita jobben. Oseriösa underentreprenörer pressar kostnaderna genom att t.ex. tillämpa för låga löner och inte betala in skatter. En brist i dagens lagstiftning är att en huvudentreprenör inte kan hållas ansvarig för villkoren hos en underentreprenör. Företag som själva följer både lagar och avtal kan tämligen riskfritt sätta i system att anlita oseriösa underentreprenörer. Därför behövs en nationell lagstiftning som reglerar huvudentreprenörernas ansvar för att de underentreprenörer och bemanningsföretag de anlitar betalar ut avtalsenliga löner och betalar in skatter, försäkringar och arbetsgivaravgifter. En lag om solidariskt ansvar, i likhet med de som redan finns i och , skulle göra företagen ansvariga för hur deras underleverantörer behandlar arbetstagare som de anlitar. En sådan lagstiftning skulle göra det möjligt för den enskilde arbetstagare som har blivit luratd av en underentreprenör att få ut sin rättmätiga ersättning från entreprenörer högre upp i kedjan. Ett sådant ansvar finns nu i när det gäller underentreprenörer som anställer personer som inte har arbetstillstånd. Ansvaret för huvudentreprenörer behöver dock göras större än så. Företag som är etablerade i och som anlitar underentreprenörer eller bemanningsföretag, oavsett om dessa är svenska eller utländska, bör därför göras solidariskt ansvariga för inbetalningar av löner, försäkringar, skatter och sociala avgifter. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sk376 (V) yrkande 19 tillstyrks. Socialt protokoll på EU-nivå, punkt 12 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 36. Vi anser att det ska införas ett socialt protokoll som bättre skyddar löntagarnas rättigheter i EU. Anställda ska ha rätt att genomföra sympatiåtgärder för löntagare i ett annat land. En sådan frihet, en s.k. femte frihet, bör gälla inom hela EU för att komplettera dagens fyra friheter på den inre marknaden – fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital. Under den europeiska krisen har det blivit än tydligare att arbetstagarnas rättigheter och de fackliga rättigheterna måste garanteras på ett bättre sätt. När det öppnas för ändringar i fördraget vill vi därför att i fördragsförhandlingarna lyfter frågan om ett socialt protokoll som läggs till fördraget och tydliggör att löntagarnas rättigheter är överordnade EU:s ekonomiska friheter. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A409 (S) yrkande 36 tillstyrks. konvention om offentlig upphandling, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sk376 av m.fl. (V) yrkande 33 och 2013/14:A272 av m.fl. (S) och 2013/14:A349 av (S). har redan uppmanat regeringen att ratificera konvention nr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part. Konventionen slår fast att offentliga upphandlingar ska innehålla klausuler som garanterar arbetstagare löner, arbetstider och andra villkor som inte är mindre förmånliga än de som finns i kollektivavtal för arbete av samma slag i den bransch och i det område där arbetet utförs. En ratificering av konventionen skulle, liksom ett krav på kollektivavtalsenliga villkor vid upphandling, förbättra möjligheterna att bekämpa lönedumpning. Regeringen har dock inte följt beslut i denna fråga. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ratificering av konvention nr 94 om villkoren vid offentlig upphandling. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sk376 (V) yrkande 33 tillstyrks. Anställningsskydd vid upphandlingar, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A201 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2013/14:A245 av och (båda S). De problem som upphandlingar inom kollektivtrafiken innebär för de anställda har blivit alltmer uppenbara. När en ny entreprenör vinner en upphandling av kollektivtrafiken i ett län sägs som regel alla anställda hos den tidigare entreprenören upp på grund av arbetsbrist. Den nya entreprenören har ingen skyldighet att ta över personalen. Vanligtvis erbjuds många av de anställda jobb hos den nye entreprenören, men denne kan välja ut vilka, utan hänsyn till turordningsreglerna. Anställda i offentliga verksamheter som upphandlas förlorar därmed i praktiken den anställningstrygghet de har rätt till enligt LAS. Turordningsreglerna och rätten till återanställning är till för att skydda arbetstagarna från godtyckliga uppsägningar. Skyddet är särskilt viktigt för äldre anställda, men också för fackliga företrädare, skyddsombud och anställda som utnyttjar sin lagliga rätt att vara frånvarande på grund av exempelvis politiska uppdrag. Risken är uppenbar att anställda i upphandlade verksamheter blir rädda för att ta på sig fackliga eller politiska uppdrag eller på annat sätt riskera att betraktas som obekväma av arbetsgivaren, eftersom det kan leda till att de blir av med jobbet vid nästa upphandling. Jag anser att den arbetsrättsliga lagstiftningen, LAS och MBL, samt lagen om offentlig upphandling bör skrivas om, så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenör i samband med upphandlingar. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A201 (V) yrkande 13 tillstyrks. Turordningsreglerna i LAS, punkt 15 (S, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A201 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:A211 av (S), 2013/14:A240 av och (båda S), 2013/14:A275 av och (båda S), 2013/14:A277 av och (båda S), 2013/14:A281 av och (båda S) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 37 och 2013/14:A303 av (FP), 2013/14:A361 av (M), 2013/14:A376 av och (båda M) och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 10. Trots att relativt få arbetsgivare har använt sig av möjligheten att undanta två av de anställda från turordningen har undantagsregeln stor betydelse. Den inskränker förhandlingsrätten och ökar otryggheten för alla anställda på små arbetsplatser. Vi anser att det inte finns några sakliga skäl till att anställda i mindre företag ska ha sämre anställningsskydd än anställda i större företag. Många drabbas mycket hårt av arbetsgivarnas möjlighet till undantag, framför allt kvinnor och småbarnsföräldrar. Vad vi i stället behöver är trygga anställningar där man vid arbetsbristsituationer inte har en sämre ställning på arbetsmarknaden för att man exempelvis är förälder eller kvinna. Vi anser att LAS, utan undantagsregeln, ger parterna tillräckligt utrymme att förhandla fram lösningar vid uppsägningar på grund av arbetsbrist, som är både rättssäkra för den enskilde och motsvarar behoven på arbetsplatsen. Nyckelpersoner var, genom kravet på tillräckliga kvalifikationer, skyddade redan innan undantagsregeln infördes. Sammantaget anser vi att rätten för arbetsgivare i företag med högst tio anställda att ensidigt undanta två personer från turordningen ska tas bort ur LAS. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A201 (V) yrkande 7, 2013/14:A211 (S), 2013/14:A240 (S), 2013/14:A275 (S), 2013/14:A277 (S), 2013/14:A281 (S) och 2013/14:A409 (S) yrkande 37 tillstyrks. Turordningsreglerna i LAS, punkt 15 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2013/14:A201 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:A211 av (S), 2013/14:A240 av och (båda S), 2013/14:A275 av och (båda S), 2013/14:A277 av och (båda S), 2013/14:A281 av och (båda S), 2013/14:A303 av (FP), 2013/14:A361 av (M), 2013/14:A376 av och (båda M) och 2013/14:A409 av m.fl. (S) yrkande 37. är medvetna om att LAS är en semidispositiv lag och att facken kan vara tillmötesgående mot företagen i turordningsfrågor. Det är dock långt ifrån alltid som facken tillåter företagen att behålla spjutspetskompetens framför annan personal som varit på arbetsplatsen längre, och i de fall där man faktiskt når en överenskommelse blir det ofta en kostsam process för företagen. Det råder knappast något tvivel om att turordningsreglerna, såsom de är utformade , hämmar såväl tillväxten som företagens anställningsbenägenhet. Mycket talar också för att regelverket missgynnar ungdomar och personer med invandrarbakgrund. En reformering av turordningsreglerna skulle kunna bidra till att minska strukturella problem med missmatchning och höga trösklar för ungdomar. anser inte att man helt bör avskaffa den trygghet som turordningsreglerna medför för arbetstagarna, men vill underlätta för företagen och stimulera tillväxt och sysselsättning. Antalet undantag från turordningsreglerna i LAS bör därför ökas från två till fem personer. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A399 (SD) yrkande 10 tillstyrks. Frågor om ledighet, punkt 16 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 13 och 2013/14:K363 av (S), 2013/14:Sf201 av (KD) yrkande 3, 2013/14:A230 av och i (båda C), 2013/14:A266 av (SD), 2013/14:A323 av (S), 2013/14:A325 av och (båda FP) yrkande 1 och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 2. Många föräldrar upplever att de har svårt att få den tid som de behöver för sina barn, vilket inte minst gäller ensamstående föräldrar. har uppmärksammat de problem som framför allt ensamstående föräldrar har att delta i barns fritidsaktiviteter eller föräldramedverkan inom skolans ram. För många är inte minst sommarlovet av svårighet att få ihop skolbarnsomsorg och arbete. vill skapa möjlighet för föräldrar med barn mellan att ta ut extra ledighet. Tiden ska fördelas lika mellan föräldrarna. Hur detta ska genomföras och finansieras måste arbetas fram i dialog med arbetsmarknadens parter, men möjliga metoder kan vara att justera föräldraförsäkringen för att uppnå detta syfte eller att införa ett nytt system med s.k. kontaktdagar. En utredning som kan utforma ett förslag på hur föräldrar till barn mellan kan få större möjligheter till ledighet bör därför tillsättas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 13 tillstyrks. Frågor om ledighet, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A266 av (SD) och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2013/14:K363 av (S), 2013/14:Sf201 av (KD) yrkande 3, 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 13, 2013/14:A230 av och i (båda C), 2013/14:A323 av (S) och 2013/14:A325 av och (båda FP) yrkande 1. Jag anser att föräldrar med barn ska ges rätt till utökad deltidstjänst. Vidare bör det uppmärksammas att vissa familjer får problem i semestertider när förskolorna stänger sin verksamhet under en del av sommaren. Jouröppna förskolor erbjuds ofta, men oro för desras verksamhet gör att familjer ibland väljer att inte lämna sina barn där. Dessa familjer delar upp sin semester för att täcka upp alla veckor som den ordinarie förskolan är stängd, vilket gör att man får begränsat med gemensam semester som familj. Med anledning av detta bör det därför inrättas förskoledagar. Med detta menas att en förälder från varje hushåll med barn i åldern får en laglig rätt att ta ut fem obetalda dagars tjänstledighet då förskolan är stängd. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A266 (SD) och 2013/14:A399 (SD) yrkande 2 tillstyrks. Arbetstidens förläggning, övertid m.m., punkt 17 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 16 och 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4–7, 2013/14:A280 av och i (båda S), 2013/14:A369 av m.fl. (S) och 2013/14:A406 av (SD). Arbetstidens förläggning är viktig för att få en bra arbetsmiljö. upplever många arbetstagare att de inte har makt över sin tid när arbetsgivaren delar upp arbetstiden i orimliga system.