bet · H101AU6 · 2014-03-20 00:00:00 — Delade turer innebär exempelvis att arbetsdagen delas in i två eller fler pass med flera timmars paus mellan. Delade turer är ett problem i många branscher, men främst inom välfärden och i transportbranschen. arbetar 100 000 av medlemmar delade turer. Mer än åtta av tio anser att uppehållet mellan passen är svårt att använda på ett vettigt sätt och att både fritiden och det sociala livet påverkas negativt. anser att delade turer inte ska förekomma på svensk arbetsmarknad och att det i samarbete med fackföreningarna bör utredas hur ett förbud mot delade turer och en minskning av andra former av orimliga system för schemaläggning kan utformas. Mot bakgrund av det bör regeringen tillsätta en utredning om hur delade turer kan begränsas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 16 tillstyrks. Arbetstidens förläggning, övertid m.m., punkt 17 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A406 av (SD) och 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4–7, 2013/14:A280 av och i (båda S) och 2013/14:A369 av m.fl. (S). Delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt. Detta gäller i synnerhet inom den offentliga sektorn. Enligt använder sig nio av tio kommuner av delade turer och i sex av tio kommuner tycks förekomsten ha ökat . Cirka 100 000 kommunalarbetare har delade turer. De delade turerna är för många en tvingande plåga och leder till att det blir svårt att få familjelivet att gå ihop. Trots att frågan har funnits på dagordningen så har väldigt lite hänt. Det tycks t.o.m. bli värre. Den primära bakomliggande orsaken är sannolikt neddragningarna på personal och resurser. Statliga ingrepp i den konkurrensutsatta privata sektorn bör göras med försiktighet, men när det gäller den offentliga sektorn är det politiska ansvaret stort och man borde kunna föregå med gott exempel när det gäller vården av personalens fysiska och psykiska hälsa. Även ur ett långsiktigt, strategiskt perspektiv är det viktigt att åtgärder vidtas mot de delade turerna. De dåliga arbetsvillkoren är en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser. Jag anser att regeringen därför bör återkomma möjligt med förslag om hur systemet med ofrivilliga delade turer inom den offentliga sektorn ska kunna avvecklas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A406 (SD) tillstyrks. Arbetstidens förläggning, övertid m.m., punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4–7 samt 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2013/14:A280 av och i (båda S), 2013/14:A369 av m.fl. (S) och 2013/14:A406 av (SD). Hur länge och när vi arbetar är av stor betydelse. Forskningen visar att ett ökat inflytande över arbetstiden, såväl dess förläggning som längd, kan bidra till minskad stress och därmed minskad uppkomst av stressrelaterade sjukdomar. Enskilda arbetstagares ökade inflytande över den egna arbetstiden måste gå att kombinera med effektivitet och flexibilitet i verksamheten. Det är nödvändigt för att kunna skapa ett utvecklande arbetsliv, ökad hälsa och ett mer jämställt samhälle. Utvecklingen har dock gått i motsatt riktning med uppdelade arbetspass och jobb dygnet runt på scheman som helt styrs av krav på att alltid finnas till hands. Forskningen visar att kroppen tar stryk, sömnen rubbas, umgänget försvåras och att det är svårare att aktivt delta i det föreningsliv som är nödvändigt för vår demokrati, om vi har arbetstider som kräver för mycket av oss. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning. Det är väl känt att även övertidsarbete medför hälsorisker. Med de nuvarande reglerna, där det vare sig krävs dispens för extra övertid eller nödfallsövertid, riskerar vi att övertidsuttaget ökar och att arbetsgivarnas vilja att teckna kollektivavtal minskar. ser behov av att minska övertidsuttaget. Taket för den allmänna övertiden bör därför sänkas per arbetstagare och år. Vidare behöver tillsyn också skärpas och hälsoaspekterna alltid beaktas när en arbetsgivare vill ta ut övertid utöver den allmänna. Det bör därför införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive mertid, samt krav på tillstånd för nödfallsövertid än . Regler ska vara enkla att förstå och tillämpa. Det finns inget behov av att i lagen använda skilda begrepp för övertidsarbete vid heltids- respektive deltidsanställning. Mertidsbegreppet skapar förvirring och bör därför tas bort. anser vidare att arbetstidslagen bör ändras så att den period som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt, dvs. mellan och kl. 6. Natt- och skiftarbete sliter hårt på människor. Det är därför viktigt med en tydlig skyddslagstiftning för personer som arbetar på obekväma och oregelbundna arbetstider. Det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner i samma lag. Arbetstidslagens 13 § bör därför ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13a §, dvs. perioden mellan och kl. 6. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A202 (V) yrkandena 2 och 4–7 tillstyrks. Arbetstidsförkortning, punkt 18 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12 samt 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 3. vision är ett arbetsliv som präglas av en hälsosam balans mellan arbete och fritid. En viktig reform är att sänka arbetstiden. I ett första steg har som målsättning att sänka normalarbetstiden till . Hela samhället tjänar på att människor orkar och vill arbeta fram till pensionen utan att slås ut på grund av stress eller för hårda arbetsvillkor. Det bör därför ske en sammanhållen utvärdering av de arbetstidsförkortningsförsök som har genomförts tidigare och utifrån denna utvärdering utredas på vilket sätt en generell arbetstidsförkortning till 35-timmarsvecka kan genomföras. En arbetstidsförkortning som har skett inom några avtalsområden, t.ex. Pappers och Metall, är arbetstidsbanker. I detta system kan arbetstagare ta ut en viss del av sitt löneutrymme som kortare arbetstid i stället för ökad lön. Inom de avtalsområden där detta har prövats har andelen som valt kortare arbetstid successivt ökat. I detta system kan de som väljer kortare arbetstid själva välja i vilken form de vill ta ut den: som förkortad veckoarbetstid, enstaka dagar då och då, längre semester eller sparad . Denna flexibilitet är det som gör systemet attraktivt som modell för att genomföra en arbetstidsförkortning. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som kan utforma ett förslag på hur användandet av arbetstidsbanker kan främjas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sf264 (MP) yrkandena 11 och 12 tillstyrks. Arbetstidsförkortning, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkandena 11 och 12. Veckoarbetstidens längd och vad det kostar den enskilde att jobba varierar beroende på yrke och kön. Medan en del får ut en heltidslön för att jobba , betalar andra själva priset för kortare arbetstid genom deltidsarbete och därmed följande deltidslön. Kvinnor är överrepresenterade både när det gäller deltidsarbete och deltidsarbetslöshet. Det avspeglar den onda cirkel som upprätthåller de könsrelaterade orättvisorna i hemmen och i arbetslivet. Kvinnor utför fortfarande det mesta av det obetalda hemarbetet och jobbar i gengäld oftare deltid. anser att detta mönster måste brytas. En målmedveten strategi för att stegvis förkorta arbetstiden från dagens 40 bör därför utarbetas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A202 (V) yrkande 3 tillstyrks. Rätt till heltid, punkt 19 (S) av (S), (S), (S), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A217 av och (båda S), 2013/14:A260 av (S), 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 8, 2013/14:A315 av och i (båda S), 2013/14:A388 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:A393 av m.fl. (S) samt 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 1. Ett modernt arbetsliv kräver en anpassning till människors livssituation och förutsättningar. Det är viktigt att alla som vill ska kunna få heltidstjänster. Att det är fullt möjligt att förlägga arbetstider enligt heltidsmåttet bevisas av att heltid är norm inom manligt dominerande branscher. För att alla som vill ska kunna arbeta heltid måste utbudet av heltidsanställningar öka. Arbetsmarknadens parter spelar en central roll i detta. Som deltidsanställd är inkomsten lägre. Ofta är också deltagandet i planeringen av arbetet och inflytande över arbetet och arbetets förläggning mindre. Risken för sämre hälsa är också högre bland deltidsarbetande än bland heltidsanställda. Det är viktigt att nu ta krafttag för att förbättra arbetsvillkoren inom kvinnodominerade sektorer, såsom vård- och omsorgssektorn. Annars kommer det att bli svårt att garantera en god välfärd . Vår gemensamma sektor måste bli ett föredöme och erbjuda attraktiva arbetsvillkor eftersom tryggare anställningar ger bättre förutsättningar för kontinuitet och kvalitetsutveckling. Vi vill tydliggöra att våra krav om allas rätt till heltid inte betyder att allt deltidsarbete ska avvecklas. Vår grundinställning är att heltidsanställningarna måste bli fler. Heltidsarbete bör således vara norm på hela arbetsmarknaden. I första hand bör frågan lösas av arbetsmarknadens parter genom förhandlingar och kollektivavtal. Om denna väg inte är framkomlig måste lagstiftningsvägen övervägas. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2013/14:A217 (S), 2013/14:A260 (S), 2013/14:A288 (S) yrkande 8, 2013/14:A315 (S), 2013/14:A388 (S) yrkande 2 och 2013/14:A393 (S) tillstyrks. Rätt till heltid, punkt 19 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2013/14:A217 av och (båda S), 2013/14:A260 av (S), 2013/14:A288 av m.fl. (S) yrkande 8, 2013/14:A315 av och i (båda S), 2013/14:A388 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:A393 av m.fl. (S). Det ska vara möjligt för alla som arbetar att försörja sig på sitt arbete. För den som är hänvisad till att jobba deltid är det ofta omöjligt att klara sin egen och eventuella barns försörjning. Deltidsarbetare har också sämre utvecklingsmöjligheter i arbetet, sämre löneutveckling och lägre ersättning från socialförsäkringarna, arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet. Mer än en miljon personer, nästan var fjärde sysselsatt, arbetar deltid. av dem är kvinnor. Var tredje deltidsarbetande vill och kan jobba mer än de timmar de erbjuds av sin arbetsgivare. Det är framför allt i kvinnodominerade yrken inom vården, omsorgen och den privata tjänstesektorn som deltider är det enda som erbjuds. Detta är en av de mest grundläggande orsakerna till de stora inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Möjligheten att arbeta deltid för den som så önskar ska naturligtvis finnas kvar. Men att en anställning ska vara på heltid måste stärkas. Det är en central jämställdhetsfråga att också undersköterskor, servitriser och butiksbiträden ska kunna leva på sin lön. Rätten till heltid bör därför stärkas genom ändringar i LAS som gör heltid till norm och deltid till en möjlighet om parterna kommer överens om detta. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A202 (V) yrkande 1 tillstyrks. Rätt till heltid inom den offentliga sektorn, punkt 20 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 1. står bakom allas rätt till heltid. ska deltidsarbete vara en möjlighet för alla att öka flexibiliteten av livet, inte minst för småbarnsföräldrar och i slutet av arbetslivet. Frågor om heltid och deltid löses bäst i dialog mellan arbetsmarknadens parter. Lagstiftningen bör därför, om den blir aktuell, vara dispositiv och göra skillnad på villkoren för små och stora arbetsgivare då arbetsgivare med fler anställda har större möjligheter att hantera flexibla önskemål än vad en liten arbetsgivare har. Kvinnor arbetar deltid i mycket högre utsträckning än män och ofrivilligt. De största problemen med ofrivilligt deltidsarbete finns i den kvinnodominerade offentliga sektorn. anser att offentligt finansierade arbetsgivare ska gå före och erbjuda heltid som norm och deltid som möjlighet för alla sina arbetstagare. Mot bakgrund av detta anser jag att det bör tillsättas en utredning om hur offentliga arbetsgivare kan erbjuda heltid som norm och deltid som möjlighet. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Sf264 (MP) yrkande 1 tillstyrks. Rätt till heltid inom den offentliga sektorn, punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A399 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2013/14:Sf264 av m.fl. (MP) yrkande 1. Drygt 100 000 anställda inom den offentliga sektorn, varav lejonparten återfinns hos kommunerna, arbetar deltid trots att de hellre skulle vilja arbeta heltid. Detta är såklart ett problem för såväl män som kvinnor, men eftersom huvuddelen av dessa dryga 100 000 deltidsanställda utgörs av kvinnor bör det även betraktas som ett jämställdhetsproblem. Ofrivillig deltidsarbetslöshet leder till sämre löneutveckling, sämre karriärmöjligheter och lägre framtida pension för den enskilde. Många av arbetsmiljöproblemen inom dagens offentliga sektor bottnar i underbemanning. Situationen inom flera centrala verksamhetsområden är i det närmaste ohållbar. Jag anser att alla deltidsanställda inom den offentliga sektorn efter sex månaders provanställning, följt av ytterligare sex månaders tjänstgöring, ska bli erbjudna en heltidstjänst och att staten bör ta det ekonomiska ansvaret för denna reform. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A399 (SD) yrkande 1 tillstyrks. Ratifikation av konvention nr 189, punkt 22 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A201 av m.fl. (V) yrkande 15, 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:A201 av m.fl. (V) yrkande 14. konvention nr 189 om hushållsanställdas rättigheter innehåller grundläggande rättigheter och är en viktig markering för en ofta osynliggjord grupp av arbetstagare. Konventionen slår fast hushållsarbetarnas rätt att gå med i fackföreningar och att förhandla för bättre villkor. Likabehandling ska gälla jämfört med andra arbetstagare. Det innebär bl.a. att hushållsanställda ska ha rätt till veckovila, rätt att slippa bli utsatta för våld och kränkningar och rätt att få sin lön utbetald åtminstone en gång . Antagandet av konventionen är ett stort steg i kampen mot diskriminering och har stor betydelse för hushållsanställda i hela världen. Det är viktigt att många fler länder stöder hushållsarbetarnas kamp för grundläggande rättigheter genom att ratificera konventionen. Vi anser att bör föregå med gott exempel och ligga i framkant när det gäller stöd till arbete. bör därför ratificera konvention nr 189 och rekommendation nr 201 om hushållsanställdas rättigheter. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2012/13:A201 (V) yrkande 15, 2013/14:U316 (MP) yrkande 6 och 2013/14:A201 (V) yrkande 14 tillstyrks. Övriga frågor om hushållsarbetares rättigheter, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:A201 av m.fl. (V) yrkandena 16–18 och 2013/14:A201 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16. Hushållsarbetare är ofta oorganiserade och anställningsformerna är ibland oklara. Det kan vara särskilt svårt för migrantarbetare som inte behärskar det svenska språket och för dem som bara är i att hävda sina rättigheter. I rekommendation nr 201 anges att medlemsstaterna, när det finns behov, bör ge bistånd i syfte att garantera att hushållsarbetare känner till sina rättigheter. Ett sätt att underlätta för hushållsarbetare att få kännedom om sina rättigheter är att tillhandahålla lättillgänglig information på flera språk. Regeringen bör därför ge berörda myndigheter i uppdrag att utforma lättillgänglig information om hushållsanställdas rättigheter på fler språk. I den svenska arbetsrätten omfattas inte den som är anställd direkt i en annans hushåll av den vanliga skyddslagstiftningen. I stället gäller lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. Enligt denna lag krävs ingen saklig grund för uppsägning, företrädesrätten till återanställning gäller inte och andra arbetstidsregler gäller än i arbetstidslagen. anser att det i grunden är orimligt med två parallella lagstiftningar som ger olika skyddsnivå. Lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete bör därför upphöra att gälla och anställda i annans hushåll bör garanteras samma grundläggande skydd som övriga arbetstagare på svensk arbetsmarknad. Den grupp som främst berörs är personliga assistenter som har anställts direkt av brukaren. Personliga assistenter upplever enligt både och stora problem i sin arbetsmiljö. Arbetsmiljötillsynen för dem som har sin arbetsplats i andra människors hem behöver förbättras. Det är viktigt att göra en för alla parter acceptabel avvägning mellan brukarnas rättigheter och berättigade krav på integritet och de anställdas rätt till trygghet i anställningen och en bra arbetsmiljö. Regeringen bör ta initiativ till en dialog med berörda parter i syfte att finna en lösning som gör det möjligt att tillförsäkra personliga assistenter samma grundläggande skydd som andra arbetstagare som brukarnas behov tillgodoses. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motionerna 2012/13:A201 (V) yrkandena 16–18 och 2013/14:A201 (V) yrkandena 15 och 16 tillstyrks. Integritetsskydd i arbetslivet, punkt 24 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju429 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:A220 av och (båda S). Inom allt fler sektorer krävs att de som erbjuds arbete kan visa upp registerutdrag. Detta sker i syfte att öka tryggheten inom vården, skolan och omsorgen eller för den delen i taxibilar. är syftena och skälen bakom kontrollerna rimliga och godtagbara men det förekommer uppgifter att allt fler arbetsgivare kräver registerutdrag, ofta utan att ange varför. lämnade förslag om att det, för att förhindra att den enskildes rätt att få ut uppgifter från vissa register utnyttjas på ett sätt som varken är avsett eller önskvärt, skulle vara förbjudet för arbetsgivare att utan lagstöd begära att t.ex. en arbetssökande ska visa upp ett belastningsregisterutdrag. Utredningen föreslog också att det ska vara förbjudet att göra en begäran om utdrag ur misstankeregistret och att utan lagstöd begära att t.ex. en arbetssökande ska visa upp ett utdrag ur register om t.ex. sjukfrånvaro. Jag anser att förslag i denna del bör genomföras. Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:Ju429 (MP) yrkande 6 tillstyrks. Integritetsskydd i arbetslivet, punkt 24 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:A202 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2013/14:Ju429 av m.fl. (MP) yrkande 6 och 2013/14:A220 av och (båda S). Vår personliga integritet måste vara skyddad både när vi är på jobbet och när vi söker jobb. Kontrollen och övervakningen av anställda och arbetssökande har ökat . är, enligt åtaganden i internationella konventioner såsom , skyldiga att garantera ett tillfredsställande skydd för den personliga integriteten. Men dagens lagstiftning är spretig, svårgenomtränglig och otillräcklig. Det behövs en samlad och överskådlig lagstiftning som sätter tydliga gränser för vad arbetsgivare har rätt att ta reda på om oss när vi är anställda eller arbetssökande och vilka metoder de får använda. Lagen bör utformas så att den harmonierar med övrig arbetsrättslig lagstiftning och blir tydlig och enkel att tillämpa. har presenterat ett förslag till en sådan lagreglering. Tyvärr har utredningen ännu inte resulterat i några lagförslag från regeringen. har synpunkter på och invändningar mot vissa av utredningens förslag som partiet avser att återkomma till när regeringen presenterar ett lagförslag till . Jag anser att regeringen bör återkomma till med förslag med utgångspunkt i utredningen i arbetslivet (SOU 2009:44). Vad som har anförts bör ge regeringen till känna. Det innebär att motion 2013/14:A202 (V) yrkande 20 tillstyrks. Upphörande av ett anställningsförhållande, punkt 4 (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Socialdemokraterna vill se ett arbetsliv där kvinnor och män går till jobbet, tar ansvar, känner sig trygga och just därför är fria. Arbetsrätt handlar om möjligheter till inflytande över den egna arbetssituationen, god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor. Det är viktigt att lagstiftningen på arbetsrättsområdet är flexibel och kombinerar goda möjligheter för arbetsgivaren att anpassa antalet anställda efter behov med trygghet och rättssäkerhet för den enskilde arbetstagaren. förslag innebär att positionerna skulle flyttas till arbetstagarnas nackdel. Vid en konflikt mellan arbetstagare och arbetsgivare är det vanligtvis arbetstagaren som befinner sig i en svag och utsatt position. Att då lägga fram förslag som ytterligare skulle försvaga arbetstagarnas ställning i uppsägningssituationer skulle innebära ett steg i fel riktning. Vi har noterat att regeringen vid ett flertal tillfällen har uttalat att den inte har för avsikt att föreslå några stora förändringar i arbetsrätten. föreslår stora principiella ändringar i en så central fråga som anställningsskyddet. Vi utgår därför från att regeringen inte kommer att gå vidare med utredningens förslag. Förhandlingsbehörig företrädare vid utstationering, punkt 10 (MP) (MP) anför: välkomnade införandet i utstationeringslagen av bestämmelsen om att en kontaktperson måste utses vid utstationeringar i samband med att detta behandlades och antogs av . Skyddet för arbets- och anställningsvillkoren på svenska arbetsplatser stärks genom den nya regleringen.