bet · H101KrU8 · 2014-06-12 00:00:00 — 2013/14:KrU8 Folkbildningsfrågor I betänkandet behandlas regeringens proposition 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning och tolv motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Därtill behandlar utskottet tolv motionsyrkanden som väcktes under allmänna motionstiden . Några av motionsyrkandena behandlas i förenklad form. Regeringen föreslår i propositionen ett mål för folkbildningspolitiken. En ny, egen målformulering för den statliga folkbildningspolitiken förtydligar enligt regeringen statens ambitioner med politiken och att folkbildningens målgrupp är bredare än målgruppen för vuxenutbildningen. Målet för vuxenutbildningen omfattar även folkbildningspolitiken. Regeringen föreslår också ett tillägg i ett av de fyra syftena för statsbidraget till folkbildningen. Vidare föreslås att de sju verksamhetsområden som fastställts av upphävs. Slutligen föreslår regeringen en ny modell för oberoende statlig utvärdering av folkbildningen. Statskontoret bör enligt regeringen ges i uppdrag att genomföra en första samlad utvärdering av folkbildningen. utvärdering (IFAU) och Myndigheten för kulturanalys bör enligt regeringen förse Statskontoret med relevanta underlag. Utöver förslagen redovisar regeringen också ett antal bedömningar avseende folkbildningens betydelse för och arbete med olika samhällsområden och frågor. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag och avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns elva reservationer av Socialdemokraterna, de gröna, och samt ett särskilt yttrande av Socialdemokraterna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål och verksamhetsområden för folkbildningen godkänner regeringens förslag om 1. mål för folkbildningspolitiken, 2. att de sju verksamhetsområdena för statsbidraget till folkbildningen ska upphävas. Därmed bifaller proposition 2013/14:172 punkterna 1 och 2. Syftena med statsbidraget till folkbildningen godkänner regeringens förslag om att det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen ska ändras. Därmed bifaller proposition 2013/14:172 punkt 3 och avslår motionerna 2013/14:Kr9 av i m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Kr10 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2013/14:Kr11 av (MP) yrkande 1 och 2013/14:Kr340 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 1 (S, V) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Statliga myndigheters utvärdering av folkbildningen godkänner regeringens förslag om att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen. Därmed bifaller proposition 2013/14:172 punkt 4 och avslår motion 2013/14:Kr9 av i m.fl. (S) yrkande 3. Reservation 4 (S, V) Utvärdering av studieförbund och folkhögskolor 2013/14:Kr9 av i m.fl. (S) yrkande 2. Reservation 5 (S, V) 2013/14:Kr10 av (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) Folkbildningens ansvar för jämställdhet 2013/14:Kr10 av (SD) yrkande 3. Reservation 7 (SD) 2013/14:Kr11 av (MP) yrkande 2. Reservation 8 (MP, V) Utvidgad översyn av kontakttolkutbildningen 2013/14:Kr10 av (SD) yrkande 5 och 2013/14:Kr11 av (MP) yrkande 3. Reservation 9 (MP, V) Reservation 10 (SD) Ansvaret för det ekonomiska stödet till folkbildningen 2013/14:Kr9 av i m.fl. (S) yrkande 1, 2013/14:Kr299 av och (båda S) och 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 43. Reservation 11 (S, V) Personer med funktionsnedsättning på folkhögskolan 2013/14:Kr242 av (S) och 2013/14:Kr298 av och (båda S). Ett digitalt samhälle för alla 2013/14:Kr243 av (S). Lyft för studieförbund och folkhögskolor 2013/14:Kr259 av m.fl. (FP) yrkande 2. Ett föräldralyft rörande skolan 2013/14:Kr297 av och (båda S). 2013/14:Kr340 av m.fl. (SD) yrkande 3. Förvaltningslagens tillämpning på verksamhet 2013/14:Kr340 av m.fl. (SD) yrkande 4. Motionsyrkanden som behandlas i förenklad form 2013/14:Kr259 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2013/14:Kr340 av m.fl. (SD) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: i (S), (FP), (M), (M), (S), (M), (M), Per (S), (S), Per Lodenius (C), (M), (MP), (KD), (SD), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas proposition 2013/14:172 Allas kunskap – allas bildning och tolv motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen. Därtill behandlas tolv motionsyrkanden som väcktes under allmänna motionstiden . I propositionen föreslår regeringen ett mål för folkbildningspolitiken, att de sju verksamhetsområdena för statsbidraget till folkbildningen ska upphävas, att det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen ska ändras samt att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsyrkandena återges i bilaga 1. Utskottet har under beredningen av ärendet fått information av dels jämställdhets- och biträdande utbildningsministern , dels representanter för , , Kommuner och Landsting samt Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation . Mål och verksamhetsområden för folkbildningen Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att ett särskilt mål för folkbildningspolitiken ska införas, och att de sju verksamhetsområdena för statsbidraget till folkbildningen ska upphävas. Folkbildningen är en del av den samlade vuxenutbildningen. Målet för vuxenutbildningen är, enligt ett riksdagsbeslut , följande: Alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Enligt 2 § förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen utgör verksamheter inom följande sju områden i särskilt hög grad motiv för statens stöd: den gemensamma värdegrunden; alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen det mångkulturella samhällets utmaningar tillgängligheten och möjligheterna för personer med funktionsnedsättning folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa. Regeringen föreslår att ett särskilt mål för folkbildningspolitiken ska fastställas. Målet ska vara följande: Folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Regeringen förslår vidare att de sju verksamhetsområdena för statsbidraget till folkbildningen ska upphävas. Regeringen anser att verksamhetsområdena inte har haft den effekt som var avsedd eftersom de har blivit alltför omfattande till sitt antal och sin innebörd. Regeringen anger också att de sju verksamhetsområdena i samtliga fall kan relateras till ett eller flera av de fyra syftena, och att syftena formulerar statens intentioner på en rimlig nivå och också väl tillgodoser den styrningsnivå som krävs för statsbidraget till folkbildningen. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att folkbildningspolitiken ska få ett särskilt mål och inte vara en del av vuxenutbildningens mål. Utskottet anser i likhet med regeringen att med en ny och egen målformulering för den statliga folkbildningspolitiken klargörs statens intentioner med denna politik och det förtydligas att folkbildningens målgrupp är bredare än vuxenutbildningens. Utskottet anser också i likhet med regeringen att de sju verksamhetsområdena för statbidraget till folkbildningen ska upphävas. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag om att ett särskilt mål för folkbildningspolitiken ska införas, och att de sju verksamhetsområdena för statsbidraget till folkbildningen ska upphävas. Syftena med statsbidraget till folkbildningen Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att ändra det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen, samt avslår motionsyrkanden om andra ändringar av syftena. Jämför reservationerna 1 (S, V), 2 (MP) och 3 (SD). Statsbidragets syften för folkbildningen är, enligt 2 § förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen, följande: Statens stöd till folkbildningen ska ha till syfte att 1. stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin 2. bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen 3. bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället 4. bidra till att bredda intresset för att öka delaktigheten i kulturlivet. Regeringen föreslår ett tillägg till det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen, och att syftet därmed, med ändring av tidigare riksdagsbeslut, ska ha följande lydelse (med tillägget kursiverat): 2. bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Regeringen anser att det statliga stödet till folkbildningen bör bidra till en verksamhet som kontinuerligt arbetar med att nå nya deltagargrupper. Även om folkbildningen som helhet når ut brett och eftersträvar att nå nya delar av befolkningen konstaterar regeringen att det finns en skillnad mellan folkhögskolorna och studieförbunden i detta avseende. Statistik på området visar att studieförbunden når ut till ett stort antal deltagare, men framför allt bland dem som redan är aktiva inom folkbildningen. Dessa aktiva personer stärker sitt deltagande genom att exempelvis engagera sig i flera studiecirklar eller studieförbund, medan andra grupper engagerar sig i betydligt mindre utsträckning i folkbildningen. Folkbildningen, och särskilt studieförbunden, skulle exempelvis enligt regeringen kunna nå fler medelålders män, unga kvinnor, utrikes födda samt personer med funktionsnedsättning. På så sätt kan folkbildningen enligt regeringen i högre grad vara en miljö som en bred mångfald av människor kan identifiera sig med och som kan bidra till att människor från olika delar av befolkningen möts. Folkbildningen stärker också enligt regeringen arbetslösas förmåga att etablera sig på arbetsmarknaden, vilket i längden får positiva effekter för folkhälsan. i m.fl. (S) föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr9 att det första syftet med statsbidraget ska kompletteras, och få följande lydelse (med tillägget kursiverat): Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin och som utgår från alla människors lika värde och rättigheter. Kompletteringen bör enligt motionärerna göras för att säkerställa att främlingsfientliga organisationer inte kan komma ifråga för att få statsbidrag för folkbildningsverksamhet (yrkande 4). (MP) framhåller i motion 2013/14:Kr11 att hållbar utveckling ryms i de sju verksamhetsområdena, men däremot inte i de fyra syftena. När det nu föreslås att de sju verksamhetsområdena tas bort, anser motionären att hållbar utveckling i stället bör lyftas in i något av de fyra syftena. Regeringen bör enligt motionären återkomma med förslag på vilket sätt det bör göras (yrkande 1). (SD) anser i motion 2013/14:Kr10 att det första syftet med statsbidraget till folkbildningen (med tillägget kursiverat) bör lyda Stödja verksamhet som bidrar till att motverka extremism i alla dess former och stärka och utveckla demokratin. Det andra syftet bör enligt motionärer vara oförändrat, och inte ändras som regeringen föreslår. Det tredje syftet bör enligt motionären ändras och (med tillägget kursiverat) lyda Bidra till att utjämna utbildningsklyftor, främja förståelsen för det svenska samhället och svenska värderingar och höja bildnings- och utbildningsnivån i landet (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 och i kommittémotion 2013/14:Kr340 yrkande 2 av m.fl. (SD) påtalar motionärerna att det i politik är centralt att skattemedel ska användas för att stärka interna sammanhållning och nationella gemenskap och inte stödja samhällssplittrande projekt eller idéer som leder till motsättningar och utanförskap. Mot bakgrund av detta bör enligt motionärerna allt statligt stöd till s.k. mångkulturalistiska verksamheter, även inom ramen för folkbildningen, dras in. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att till det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen lägga till en ökad mångfald. Härigenom tydliggörs enligt utskottet, och som regeringen framhåller, att målgruppen breddas och att folkbildningen ska försöka nå fler unika deltagare. När det gäller Socialdemokraternas yrkande att det första syftet ska kompletteras med utgår från alla människors lika värde och rättigheter, konstaterar utskottet att alla människors lika värde ingår i ett av de sju verksamhetsområden som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd, och som regeringen föreslår ska tas bort. Regeringen anger dock att samtliga sju verksamhetsområden som föreslås tas bort, relateras till ett eller flera av de fyra syftena som anges som motiv för statens stöd. Utskottet förutsätter därmed att man även fortsättningsvis vid fördelningen av statsbidrag till folkbildningen kommer att utgå från alla människors lika värde. Motion 2013/14:Kr9 (S) yrkande 4 avstyrks därmed. Beträffande de grönas motion om hållbar utveckling är , som motionären påtalar, ett av de sju verksamhetsområden som i propositionen föreslås tas bort Hållbar utveckling, global rättvisa. Regeringen pekar i propositionen på att detta verksamhetsområde relaterar till två av de fyra syftena som finns för folkbildningen, nämligen syfte 1, Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, och syfte 2, Bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang och delta i samhällsutvecklingen. Med hänsyn till att hållbar utveckling enligt regeringen relaterar till syftena, sammantaget med att regeringen i propositionen gör bedömningen att folkbildningen i sin verksamhet även fortsättningsvis aktivt bör öka medborgarnas kunskap och förståelse för en hållbar samhällsutveckling på lokal och global nivå, anser inte utskottet att det finns behov av att lyfta in hållbar utveckling i ett av de fyra syftena. Motion 2013/14:Kr11 (MP) yrkande 1 avstyrks. När det gäller yrkanden vill utskottet hänvisa till vad det anförde i samband med behandlingen av ett motionsyrkande rörande s.k. mångkulturalistisk verksamhet (bet. 2012/13:KrU10). Utskottet avstyrkte yrkandet och angav bl.a. följande: Enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen är det mångkulturella samhällets utmaningar ett område som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Denna verksamhet knyter också starkt an till flera av de syften som anges för statens stöd till folkbildningen. har i sina beslut om fördelningsmodeller för statsbidrag till folkhögskolor och studieförbund markerat vikten av att folkbildningen ska möta det mångkulturella samhällets utmaningar genom att främja ömsesidig kunskap om och förståelse för olika etniska, religiösa och kulturella grupper i samhället. Folkhögskolor och studieförbund ska genom aktiva åtgärder se till att ingen utestängs från folkbildningsverksamhet. har därför, alltsedan 1991, tilldelat tilläggsbidrag för verksamhet som riktar sig till deltagare som är utlandsfödda. Utskottet är inte av någon annan uppfattning , och avstyrker därmed motionerna 2013/14:Kr10 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:Kr340 (SD) yrkande 2. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag om att ändra det andra syftet med statsbidraget till folkbildningen samt avstyrker samtliga motionsyrkanden. Statliga myndigheters utvärdering av folkbildningen Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen, samt avslår ett motionsyrkande som rör Statskontorets roll. Jämför reservation 4 (S, V). Utvärderingen av folkbildningen bör enligt regeringen utföras av aktörer som har en oberoende ställning i förhållande till den verksamhet och de aktörer som ska utvärderas. Statliga myndigheter är oberoende aktörer i förhållande till folkbildningens verksamhet. Regeringen föreslår därför att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen. Vidare gör regeringen bedömningen att Statskontoret bör ges i uppdrag att genomföra en första samlad utvärdering av folkbildningen. utvärdering (IFAU) och Myndigheten för kulturanalys bör enligt regeringen förse Statskontoret med relevanta underlag. i m.fl. (S) föreslår i kommittémotion 2013/14:Kr9 att Statskontoret, som ansvarig för en samlad utvärdering av folkbildningen, bör få mandat att inhämta underlag (forskarrapporter, utvärderingar m.m.) från de myndigheter som anses nödvändiga, och detta utan att regeringen i förväg avgör vilka myndigheter som tillfrågas (yrkande 3). Utskottet anser i likhet med regeringen att statliga myndigheter ska ansvara för utvärderingen av folkbildningen och tillstyrker således regeringens förslag. Utskottet förutsätter att Statskontoret, som ska genomföra en första samlad utvärdering av folkbildningen, tar hjälp av IFAU, Myndigheten för kulturanalys och även för att få fram relevant underlag, och vid behov för en dialog med regeringen om huruvida underlag från andra myndigheter behövs. Utskottet anser inte att det finns skäl att bifalla motion 2013/14:Kr9 (S) yrkande 3, som därför avstyrks. Utvärdering av studieförbund och folkhögskolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en sammanhållen utvärdering av folkbildningen. Jämför reservation 5 (S, V). Regeringen anser att utvärderingen generellt bör vara samlad för studieförbund och folkhögskolor, men att en uppdelning ibland kan behöva göras vid såväl uppföljningar som utvärderingar. Regeringens bedömning är att vid kommande statliga utvärderingar av folkbildningen bör en åtskillnad kunna göras mellan studieförbund och folkhögskolor när behov finns. i m.fl. (S) framhåller i kommittémotion 2013/14:Kr9 att det är av central betydelse med en sammanhållen folkbildningspolitik där studieförbund och folkhögskolor kompletterar varandra. Det gäller enligt motionärerna bl.a. utvärderingsfrågorna och folkhögskolans status som egen skolform (yrkande 2). Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av en sammanhållen folkbildningspolitik där studieförbund och folkhögskolor kompletterar varandra. Med detta följer enligt utskottet att utvärderingar generellt bör vara samlade för studieförbund och folkhögskolor. Utskottet ställer sig dock bakom regeringens bedömning att en åtskillnad bör kunna göras när det anses lämpligt. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr9 (S) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att folkbildningen inte bör göra satsningar på integration och etablering av invandrare. Jämför reservation 6 (SD). I och med att lagen (2010:197) om etableringsinsatser trädde i kraft fick Arbetsförmedlingen ett utökat och samordnande ansvar för etableringsinsatser för nyanlända flyktingar och deras anhöriga (etableringsuppdraget). Lagen syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna ska ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet. –2017 genomförs på folkhögskolor, på uppdrag av Arbetsförmedlingen, särskilt anpassade sammanhållna utbildningar för nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget. Utbildningen ska omfatta flera insatser som kombineras med varandra, bl.a. studier i svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser under sex sammanhängande månader. har beslutat att Arbetsförmedlingen för detta ändamål, inom ramen för anvisade medel, ska få möjlighet att använda högst 2014. Vidare har regeringen beräknat att Arbetsförmedlingen ska få använda högst 60 miljoner 2015 och respektive 2017 för dessa utbildningar (se prop. 2013/14:1 utg.omr. 13 Integration och jämställdhet, bet. 2013/14:AU1, rskr. 2013/14:109). I den nu aktuella propositionen framhåller regeringen i fråga om etableringsinsatser att folkbildningens, dvs. studieförbundens och folkhögskolornas, geografiska spridning över landet är en viktig faktor, liksom de nära banden till civilsamhällets organisationer och nätverk. Folkbildningen kan enligt regeringen bl.a. erbjuda samhällsintroduktion och kompetensutveckling, kanalisera det rika kulturella kapital som finns runt om i landet, synliggöra erfarenheter och perspektiv och erbjuda lärande mötesplatser. Regeringen framhåller vidare att folkbildningen tar ett stort ansvar för att nya svenskar ska få ett sammanhang och är en lärandemiljö som främjar nyanländas etablering och integration. Genom att ett av syftena med statsbidraget till folkbildningen ändras kommer enligt regeringen ytterligare kvinnor och män som är utrikes födda att kunna ta del av folkbildningens verksamhet, att lära sig svenska och komma i sysselsättning och arbete. Förslaget medför således enligt regeringen en förstärkning av arbetet för de integrationspolitiska målen. Regeringen gör bedömningen att studieförbund och folkhögskolor även fortsättningsvis bör kunna bidra till att människor som kommit till från andra länder får förutsättningar att använda sina resurser för att etablera sig i det svenska samhället och på arbetsmarknaden. (SD) framhåller i motion 2013/14:Kr10 att de som invandrar till bör anpassa sig till det svenska samhället och inte tvärtom. Regeringen har enligt motionären tillsammans med drivit på för en kraftigt ökad invandring, och därmed kraftigt ökat kostnaderna för integrationen. En sådan integrationsåtgärd är enligt motionären de utbildningar för nyanlända invandrare som Arbetsförmedlingen köper av folkhögskolor inom ramen för sitt etableringsuppdrag. är av den uppfattningen att bör besluta om att de medel som tillskjutits folkbildningen inte ska användas till regeringens satsningar på integration och etablering av invandrare (yrkande 4). Utskottet anser i likhet med regeringen att studieförbund och folkhögskolor fyller en viktig funktion och har goda förutsättningar att bidra till nyanländas etablering i samhället. Utskottet ser vidare positivt på att medel har ställts till folkbildningens förfogande för dessa ändamål, och att regeringen avser att öka etableringsinsatserna. Därmed avstyrker utskottet motion 2013/14:Kr10 (SD) yrkande 4. Folkbildningens ansvar för jämställdhet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inte ska genomföra en studie om jämställdhet i folkbildningen. Jämför reservation 7 (SD). genomför en jämställdhetsstudie bland studieförbundens och folkhögskolornas deltagare. Avsikten är att föreslå att representantskap beslutar om att genomföra en nationell utvärdering med jämställdhetsperspektiv. Den studie som genomförs 2014 kommer då att användas som förstudie till den nationella utvärderingen. Nämnas kan att regeringen gav i uppdrag att genomföra en jämställdhetsinsats inom folkbildningen med särskild inriktning på romska kvinnor. Syftet med projekten är att förbättra romska kvinnors möjligheter till egen försörjning eller vidareutbildning. Regeringen har anslagit till för insatsen. ska redovisa resultatet av uppdraget . Regeringen gör bedömningen att bör genomföra en studie om jämställdhet i folkbildningen. Syftet med studien bör vara att undersöka hur jämställdhetsperspektivet är integrerat inom ramen för folkbildningen samt hur folkbildningen förhåller sig till de jämställdhetspolitiska målen. Studien ska även enligt regeringen kunna tjäna som underlag för en bedömning av om det finns behov av ytterligare insatser inom folkbildningen på jämställdhetsområdet. För att över huvud taget kunna utvärdera jämställdhet krävs, enligt (SD) i motion 2013/14:Kr10, att begreppet är tydligt definierat. Motionären menar att jämställdhet uppnås då män och kvinnor har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter. betraktar, enligt motionären, det inte nödvändigtvis som ett problem att kvinnor och män gör delvis olika livs- och yrkesval, så länge det är ett resultat av fria val och så länge det finns utrymme för enskilda att bryta mot . oroar sig över att skrivningarna i propositionen tycks utgå från en syn på att all ojämn fördelning är negativ.