bet · H101FiU25 · 2014-02-24 00:00:00 — Delegationen rekommenderade bl.a. att myndigheterna i första hand väljer öppna standarder och alltid överväger öppen programvara. Utskottet förutsätter att myndigheterna i den mån det är möjligt följer delegationens rekommendation. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Investeringar i fossil energi Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om investeringar i fossil energi. Utskottet hänvisar bl.a. till de gällande rapporteringskraven och till den gällande förordningen på området. Jämför reservation 5 (MP). I partimotion 2013/14:U316 av m.fl. (MP) framhålls att vårt gemensamma kapital, såsom pensionsfonder och statliga investeringar, bör så långt det är möjligt användas för att möjliggöra och påskynda den globala omställningen från fossila bränslen till förnybara energikällor. Motionärerna vill därför att regeringen ser över samtliga regleringsbrev och ägardirektiv till alla statliga myndigheter och verk, och ser till att det inte blir möjligt med nya investeringar i eller subventioner till fossil energi (yrkande 64). Utskottet kan konstatera att det finns rapporteringskrav på ett antal myndigheter i fråga om det miljöarbete som bedrivs inom ramen för miljömålssystem. Myndigheterna har t.ex. i sina instruktioner inskrivit att de ska arbeta med generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Utskottet kan också konstatera att dessa myndigheter har fått uppdrag eller återrapporteringskrav inskrivna i sina regleringsbrev om att redovisa sitt miljöarbete. Utskottet vill också understryka att utöver vad som står i regleringsbreven eller i instruktionerna så har alla myndigheter ett ansvar att arbeta med miljökvalitetsmålen enligt andra förordningar och lagar, t.ex. förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Därmed avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om diskonteringsränta. Utskottet anser inte att det finns något skäl att ändra på den gällande ordningen vad gäller framtagande och rekommendation av diskonteringsränta. och (båda S) anför i motion 2013/14:Fi301 att den samhällsekonomiska diskonteringsräntan bör beslutas av och inte som av experter utan en offentlig debatt. Mot bakgrund av de etiska och normativa aspekterna, som bör beaktas vid beslut om diskonteringsräntan, och i ljuset av klimatpolitikens stora betydelse i ett framtidsperspektiv anses denna ordning inte vara lämplig. Utskottet kan konstatera att enligt förordningen (2010:185) med instruktion för ska utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser inom transportområdet. Arbetet bedrivs inom ramen för den s.k. ASEK-gruppen (Arbetsgruppen för samhällsekonomiska kalkyl- och analysmetoder inom transportområdet). Arbetsgruppen ansvarar bl.a. för att föreslå vilka samhällsekonomiska kalkyl- och analysmetoder som bör användas vid analys av olika former av åtgärder inom transportområdet, däribland diskonteringsräntan. Av principer och kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 5 framgår att de kalkylvärden och analysmetoder som ASEK rekommenderar ska utgå från vetenskap och beprövad erfarenhet. Rekommenderade värderingar och metoder ska finnas beskrivna och diskuterade i den vetenskapliga litteraturen och erkända forskare ska anse att teoretiska och empiriska resultat framstår som relevanta. Utskottet anser inte att det finns något skäl att frångå nuvarande ordningen när det gäller framtagande och rekommendation av diskonteringsränta, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokalisering av myndigheter med hänvisning till gällande förordning och till en pågående utredning i frågan. Jämför reservation 6 (MP). Genom att öka de mindre städernas och landsbygdens attraktionskraft vill m.fl. (MP) medverka till en jämnare befolkningsutveckling i hela landet. Det framhålls i motion 2013/14:N394. Motionärerna anser att de kriterier som redovisar i sin rapport lokalförsörjning (ESV 2013:36) ska användas för att utveckla regelverk som ska följas vid lokalisering av myndigheter (yrkande 1). I partimotion 2013/14:C419 av m.fl. (MP) anförs att som de sociala problemen ökar i minskar den sociala närvaron av företrädare för den offentliga sektorn i olika delar av samhället. Motionärerna anser att denna utveckling är skadlig för den enskilde och vill bryta detta mönster genom att stärka den offentliga närvaron genom att bl.a. förlägga myndigheter och kommunala verksamheter i miljonprogramsområden (yrkande 32). Utskottet vill inledningsvis påminna om att varje myndighet får besluta om sin egen lokalförsörjning inom ramen för vad bl.a. regeringen beslutat i fråga om lokalisering av myndigheten enligt förordning (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning. Utskottet kan vidare notera att när det gäller statliga myndigheters lokalisering är principen den att noga pröva om myndigheten kan lokaliseras utanför storstäderna. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande är att myndigheten ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Detta slogs fast i budgetpropositionen , utgiftsområde 19 avsnitt 2.6.3. Utskottet kan vidare notera att ESV haft i uppdrag att bl.a. kartlägga myndigheternas lokalisering till centrala delar och att ESV avrapporterade sitt uppdrag . Enligt bereds ESV:s förslag. Utskottet anser att förslaget bör få beredas i vanlig ordning inom innan utskottet förordar några ytterligare eventuella åtgärder, varför motionen avstyrks. Design i offentlig verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkande om design i offentlig verksamhet med hänvisning till en pågående utredning. I motion 2013/14:Fi270 av (S) efterfrågas ett utvecklingsprogram för att stimulera utvecklingen av en samhällsinriktad strategisk design för att lösa framtida utmaningar. Den traditionella designens principer kan enligt motionärerna appliceras på stora samhällsutmaningar och system som utbildning, hälso- och sjukvård, åldrande befolkning och klimatomställning. Utskottet kan konstatera att slutredovisade sitt uppdrag med betänkandet Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskiften i offentlig verksamhet (SOU 2013:40). I slutrapporten ger rådet bl.a. förslag på åtgärder som främjar innovations- och förändringsarbete i offentlig verksamhet. Utskottet kan notera att slutrapporten bereds inom . Slutrapporten bör enligt utskottet få beredas i vanlig ordning inom innan utskottet förordar andra eventuella åtgärder, varför motionen avstyrks. Behov av ny statistik Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behov av ny statistik. När det gäller ekonomiskt bistånd anser utskottet att den befintliga statistiken på området är tillfredsställande och att den kommande propositionen på området bör inväntas. Jämför reservationerna 7 (MP) och 8 (SD). m.fl. (MP) anser i motion 2013/14:Fi209 att det behövs fler mått utöver BNP för att mäta och analysera hur samhällsutvecklingen ser ut även ur ett socialt och ekologiskt perspektiv. Motionärerna vill därför att det införs folkhälsorapportering i form av nya välfärdsmått i statens budget. I motion 2013/14Fi228 av (C) framhålls att ska bli ett föregångsland i fråga om en redovisning som i högre utsträckning värderar miljö och naturresurser i ekonomiska termer och inkluderar dessa i tillväxtberäkningar. I motion 2013/14:So600 av (SD) framhålls att det statistiska underlaget behöver förtydligas och utökas när det gäller utbetalningar av ekonomiskt bistånd. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden (se bet. 2012/13:FiU25). Dessutom redogjorde utskottet för sin syn på ett bredare mått på samhällsutvecklingen i betänkande 2011/12:FiU26. Som vid tidigare behandling vill utskottet framhålla vikten av en ekonomisk tillväxt som är förenlig med god hälsa och god miljö. Därför är det också viktigt att det finns en tillförlitlig statistik och en välutvecklad analys inom en mängd olika områden. Utskottet kan också notera att ligger långt framme i arbetet med miljö- och hållbarhetsindikatorer, bl.a. har i uppdrag att utarbeta en årlig rapport om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter, göra miljöekonomiska analyser samt utvärdera den ekonomiska politikens kort- och långsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling. Vidare finns det en rättslig ram på EU-nivå för framställning av miljöräkenskaper inom EU. Utskottet har också noterat att utredningen med uppdrag att analysera och föreslå metoder för att värdera ekosystemtjänster har lämnat sitt slutbetänkande Synliggöra värdet av ekosystemtjänster – Åtgärder för välfärd genom biologisk mångfald och ekosystemtjänster (SOU 2013:68). Utredningen föreslår bl.a. flera åtgärder för hur ekosystemtjänster kan integreras i beslutsprocesser. Förslaget bereds inom och meningen är att en proposition kommer att lämnas till . När det gäller det statistiska underlaget kring utbetalningar av ekonomiskt bistånd anser utskottet att det redan är tillfredställande. samlas uppgifter om ekonomiskt bistånd in och redovisas på kommunnivå. Statistiken avser ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd och bistånd för livsföringen i övrigt och är uppdelad efter kön, inrikes- respektive utrikesfödd, hushållstyp, försörjningshinder och kommun. Statistiken grundar sig på individuppgifter som () samlar in på uppdrag av . Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om budgetpropositionens innehåll. Utskottet anser att barnperspektivet redan finns representerat i budgetpropositionen. Jämför reservation 9 (V). m.fl. (V) anser i motion 2013/14:So205 att statsbudgeten bör kompletteras med en barnbilaga där konsekvenser av åtgärder och beslut för barnens del kan utläsas (yrkande 4). Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkande, senast i betänkande 2012/13:FiU25. I betänkandet ansåg utskottet att barnperspektivet redan fanns representerat i budgetpropositionen. Den ekonomiska situationen för barnfamiljer redovisas t.ex. inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn i budgetpropositionen. Resultatredovisningen omfattar bl.a. barnhushållens inkomstutveckling, familjepolitikens betydelse samt fördelningen av ekonomisk standard mellan olika typer av familjebildningar. Målet för den ekonomiska familjepolitiken, som godkändes av 2010, är att den ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därför motionen. Åtkomst av statlig data Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtkomst av statlig data. Utskottet hänvisar dels till befintlig tillgänglighet av statlig data och dels till pågående utredning. Åtkomsten av statlig data i är bristfällig. Det framhålls i motion 2011/12:Fi249 av (M). Detta hämmar enligt motionären innovation och tillväxt av nya arbetstillfällen. Det arbete som pågår med att förenkla åtkomsten till statlig data går för långsamt. Regeringen bör därför se över möjligheten att ta ytterligare initiativ i syfte att all data som går under offentlig handling och inte är sekretesskyddat ska vara öppet och enkelt åtkomligt. Utskottet vill påminna om lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen som syftar till att främja utvecklingen av en informationsmarknad genom att underlätta enskildas användning av handlingar som tillhandahålls av myndigheter. Lagen bygger på ett EU-direktiv, det s.k. PSI-direktivet (och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn), som trädde i kraft . Mot bakgrund av ett förslag till ändring i PSI-direktivet från kommissionen, som senare antogs av och rådet, kan utskottet notera att regeringen har tillsatt en utredare för att se över vad som måste göras för att i svensk lag föra in de antagna ändringarna i PSI-direktivet. Utskottet vill invänta utredarens resultat innan utskottet förordar andra eventuella åtgärder. Utskottet kan också konstatera att det finns en mängd statlig data tillgänglig på SCB:s hemsida. Statistisk årsbok från SCB finns dessutom som en app som går att ladda ner i en Ipad. Därmed avstyrker utskottet motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om försäljning av skärgårdsmark. Utskottet anser att det inte finns något skäl att ändra den gällande försäljningsförordningen. I motion 2012/13:Fö248 av m.fl. (S) vill motionärerna att uppdrag justeras på så sätt att även andra hänsyn än de rent marknadsekonomiska kan tas i samband med att försvaret aviserar att det inte längre behöver viss mark. Detta framhålls även i motion 2013/14:Fö245 av m.fl. (S). Vid försäljning av statlig egendom ska följa bestämmelserna i förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom, den så kallade försäljningsförordningen. I enlighet med försäljningsförordningen samråder verket med andra myndigheter om det med hänsyn till egendomens läge eller beskaffenhet kan bedömas som troligt att någon annan myndighet kan behöva egendomen. I andra hand tillfrågas den aktuella kommunen om de har behov att förvärva fastigheten för samhällsbyggnadsändamål. Först därefter erbjuds fastigheten till försäljning på den öppna marknaden. Utskottet kan notera att uppdrag är att bedriva effektiv fastighetsförvaltning och att tillhandahålla ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar åt hyresgästerna. största kund är Försvarsmakten. Regeringens bedömning är att har uppfyllt de mål som regeringen har ställt upp. Av budgetpropositionen framgår att regeringen anser att försäljningar har genomförts affärsmässigt och att statens intressen har tillvaratagits på ett bra sätt. Utskottet anser inte att det finns något skäl att ändra den nuvarande ordningen, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om återföring av lokaler med hänvisning till pågående utredningar i frågan. Jämför reservation 10 (SD). (SD) anser i motion 2013/14:Fö247 att ägarskapet av de kaserner och övriga försvarsanläggningar som brukas av Försvarsmakten ska överföras till Försvarsmaktens ägo. hyr ut lokalerna till Försvarsmakten till vad som kallas marknadshyror. Detta är enligt motionären inte rimligt då det sannolikt endast är Försvarsmakten som efterfrågar den typen av lokaler. Utskottet kan konstatera att ett flertal utredningar har lämnats på området bl.a. Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) samt Försvarsfastigheter (SOU 2013:61). Utredningen föreslog bl.a. att ansvaret för försvarsanläggningar och Försvarsmaktens camper utomlands skulle föras från till Försvarsmakten. Av den sist nämnda utredningen framgår dock att Försvarsmakten har framfört att den anser att försvarsanläggningarna inte bör överföras till Försvarsmakten. I betänkandet Försvarsfastigheter skriver utredningen att den utgått ifrån att förvaltningen av de försvarsfastigheter som förvaltas av även i fortsättningen ska förvaltas i myndighetsform och då av någon annan myndighet än Försvarsmakten själv. Utskottet anser att utredningarna bör få beredas i vanlig ordning inom innan utskottet förordar någon eventuell ytterligare åtgärd. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Staten som arbetsgivare, punkt 4 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om resepolicyer och om löneskillnaderna mellan kvinnor och män. 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:A292 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:Fi236 av (KD), 2013/14:Fi248 av (FP), 2013/14:Fi318 av (M), 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:A325 av och (båda FP) yrkande 2. Enligt uppgifter från är transportsektorn långt ifrån att nå både svenska och EU-beslutade klimatmål. Det finns en stor klyfta mellan de uppsatta klimatmålen och den utveckling som väntas av de beslut som tagits . Regeringens nuvarande politik med miljardinvesteringar i motorvägar leder till mer tid bakom ratten för allt fler, trots att åtta av tio vill minska sitt bilåkande. Biltrafiken måste klimatanpassas, t.ex. genom att ställa krav på myndigheter och bolag att minska sin klimatpåverkan genom sina resepolicies. Därför ska regeringen se till att alla förvaltningsmyndigheter under regeringen inte bara har en resepolicy utan ange vad som ska ingå i policyn, t.ex. mål om att minska användningen av egen bil i tjänsten till förmån för tjänstebilpool. Detta ska tydligt framgå i regleringsbrev och ägardirektiv. Dolda subventioner till bilpendling, främst parkeringsplatser och tjänstebil, ska tas bort. Även resor till och från arbetet ska omfattas av verksamheternas resepolicy. Staten som arbetsgivare bör gå före och visa gott föredöme. Staten som arbetsgivare bör också ta ett större ansvar för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Jämställda löner och ekonomisk självständighet är en förutsättning för att åstadkomma ökad jämställdhet. Utvecklingen på jämställdhetsområdet går åt fel håll, då löneskillnaderna mellan kvinnor och män består. Därför ska staten som arbetsgivare ta sitt ansvar och avsätta medel för att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män i statlig sektor. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om resepolicyer och om löneskillnaderna mellan kvinnor och män i statlig sektor. Staten som arbetsgivare, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om meriter vid offentliga anställningar. 2013/14:A301 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Fi236 av (KD), 2013/14:Fi248 av (FP), 2013/14:Fi318 av (M), 2013/14:T526 av m.fl. (MP) yrkande 4, 2013/14:A292 av m.fl. (MP) yrkande 1 och 2013/14:A325 av och (båda FP) yrkande 2. Det svenska samhället utmärks av allt djupare orättvisor. som en del blir allt rikare och får mer makt, hålls andra utanför och förblir maktlösa. Den politik som har förts har inte förmått att bryta segregationen och utestängningen. Det är dags för en ny politik. Det som behövs är arbete för ett rättvist och jämlikt samhälle som är inkluderande dvs. ett samhälle som inte gör skillnad på människor utifrån klass, kön eller etnicitet. Inkludering innebär att ge alla förutsättningar för rätten till utbildning, arbete och bostad samt motverka samhällets rasistiska och patriarkala strukturer. Därför behövs såväl kraftfulla verktyg mot rasism och diskriminering som åtgärder som kan ge nyanlända samma möjligheter som svenskfödda att leva och arbeta i det svenska samhället. Det är nödvändigt att varje människa möter världen så som den faktiskt ser ut. För det krävs en tvärkulturell kompetens hos utbildningssamordnare och arbetsgivare. Den som talar fler språk än majoritetsspråket har stor fördel av det i sitt arbete och det blir allt viktigare för företag och myndigheter att ha flerspråkiga anställda. Styrkt tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet ska därför räknas som en merit vid alla offentliga anställningar. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om meriter vid alla offentliga anställningar. , punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att tillsätta en . 2013/14:N360 av m.fl. (V) yrkande 7. Det behövs en annan politik än den som förs för att hela ska leva. Det måste skapas likvärdiga villkor för landets alla medborgare. Den alarmerande ökningen av regionala skillnader måste brytas. Resultat av den politik som förts är bl.a. att en majoritet av landets kommuner minskar i befolkning och tappar såväl offentlig som kommersiell service. Framtidens arbetsmarknad riskerar att få än större problem om inte ett övergripande ansvar tas för personalförsörjningen. Därför bör det tillsättas en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdssektorn i hela landet. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om att tillsätta en . Fri programvara, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fri programvara. 2013/14:T264 av m.fl. (V) yrkandena 11 och 12 samt 2013/14:Fi292 av (S). Inom samhällsplaneringen finns det stora möjligheter att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Exempelvis kan it-sektorn på många sätt användas för att minska miljöpåverkan. Med t.ex. videokonferenser, telefonkonferenser och distansarbete minskar behovet av fysiska transporter. Därför bör regeringen ta initiativ till att utveckla nätkommunikation som bl.a. innehåller stöd till utveckling av fri programvara för vissa nyckelfunktioner. Investeringar av det slaget skulle vara samhällsekonomiskt betydelsefulla av precis samma skäl som investeringar i vägar och järnvägar. Det går att göra mer än vad som redan görs . Med relativt små medel skulle staten kunna bidra till tidigare genombrott för olika nätlösningar som ersätter fysiska transporter och därmed både sparar pengar och minskar utsläppen. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att se över behoven av och lämpliga former för ekonomiska stöd till fri programvara med samhällsekonomisk betydelse. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om att tillsätta en utredning för fri programvara. Investeringar i fossil energi, punkt 8 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om möjligheten till investeringar i och subventioner av fossil energi. 2013/14:U316 av m.fl. (MP) yrkande 64. Det är nu sedan en enig riksdag antog politik för global utveckling. De regeringar som har haft ansvaret har dock inte förmått att genomföra politiken och det nuvarande arbetet är otillräckligt för att politiken för global utveckling ska genomsyra och stärka arbete för global utveckling. De rapporteringskrav som finns på ett antal myndigheter beträffande miljöarbete inom ramen för miljömålssystem är bra men otillräckligt. Det bör i stället skrivas in i regleringsbrev och ägardirektiv till alla myndigheter och verk att det inte ska vara möjligt med investeringar i eller subventioner av fossil energi. Statens resurser ska investeras i den omställning till ett klimatsmart samhälle som krävs de närmaste decennierna. Detta är ett steg i den riktningen. Jag anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförs om investeringar i och subventioner av fossil energi. Lokalisering av myndigheter, punkt 10 (MP) av (MP). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om placering av myndigheter och kommunala verksamheter. 2013/14:C419 av m.fl. (MP) yrkande 32 och 2013/14:N394 av m.fl. (MP) yrkande 1. Miljonprogrammen består nästan uteslutande av bostäder medan det finns få butiker och arbetsplatser. ökar de sociala problemen i och den sociala närvaron av företrädare för den offentliga sektorn minskar i olika delar av samhället. Poliskontor och bibliotek läggs ned och servicekontor avvecklas. Utvecklingen är inte minst synlig i de områden där den behövs som mest, på landsbygden och i miljonprogrammets förortsområden. Den är skadlig för den enskilde och för samhället i stort och måste brytas. Ett sätt att bryta denna utveckling är att stärka den offentliga närvaron. Därför ska myndigheter och kommunala verksamheter placeras i dessa områden.