· H101MJU17 · 2014-06-04 15:02:12 — Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottet betänkande MJU17 Landsbygdspolitik. Vi socialdemokrater står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 1.Herr talman! Den svenska landsbygden har så många mervärden: vacker natur, välmående djur, gynnsamma produktionsförutsättningar, välutbildade lantbrukare och en god biologisk mångfald. Kort sagt är ett bra landsbygdsland som i allt väsentligt torde vara världsledande i så mycket mer.Samtidigt tonar en helt annan bild fram när verkligheten ska analyseras. Sedan alliansregeringen tillträdde har 15 000 jobb försvunnit från landsbygden. Livsmedelsexporten har förvisso ökat, men huvuddelen av ökningen består av vidareförädlad lax från . Landsbygdsministern har gjort många resor runt i landet för att tala sig varm för svensk mat. Det är bra, och jag är glad för att hans parti numera fullt ut står upp för ursprungsmärkning även av processat kött efter mycket tjat från oss socialdemokrater.Vi har en också en tuff import-export-situation som påverkar landsbygden i allt väsentligt. av det som hamnar på tallrikarna i är importerat. Jag är en varm vän av frihandel, men visst känns det som att regeringen i sina ambitioner med Matlandet har missat i verklighetsanalysen. Regeringen vill fördubbla livsmedelsexporten - fördubbla! Tror verkligen ens den mest optimistiskt marknadsliberala moderat att marknadskrafterna kommer att lösa detta utan en handlingskraftig regering? Det tror inte jag.Herr talman! Hur ska vi över huvud taget nå dessa fantastiska framgångar grundade i den svenska landsbygden när finansministern förutspår det svenska produktionsjordbrukets nedläggning? Vad är det som ska produceras på landsbygden i form av livsmedel för att uppnå de milt uttryckt ambitiösa målen i visionen om Matlandet ? Är det möjligen flodpärlmusslor eller kanske lax som har lekt ända upp i Sävarån? Vi kanske ska leasa in utländska jordbrukare som får odla den svenska marken medan markägarna förtjänar levebrödet på arrendeavgifter? Men då lär regeringens stödparti SD visa sitt klara ogillande.När det dominerande partiet i den borgerliga regeringen, , skapar en livsmedelsstrategi är det en bekännelse under galgen. Inte ens den ledande M- riksdagsledamoten i miljö- och jordbruksutskottet tror på den produkten. En efter en har de övriga stödpartierna i den borgerliga regeringen ställt sig i kö för att skapa egna livsmedelsstrategier. , - alla kräver numera liknande strategier. Det märkliga är att för inte alltför länge sedan var Matlandet den borgerliga regeringens livsmedelsstrategi. Matlandet var livsmedelsstrategin. Det skulle ge svaren på alla de utestående frågorna kring en levande landsbygd och en livskraftig livsmedelsproduktion i Sverige.Vad har hänt ? Har verkligen de ivrigaste förespråkarna tvingats till korset - förlåt, ! - för att inse den bistra sanningen, den syrliga upplösningen, eller om ni så vill känna den bittra eftersmaken av Matlandets negativa effekter? Återigen förlåt - jag tar tillbaka! Jag menar uteblivna effekter.När Matlandet utvärderades av regeringens egen utredare var målen långt ifrån tillgodosedda. I 11 av 17 av mål rubricerades måluppfyllelsen som oklar utveckling och ännu ej uppnådda mål. När det väl har skrivits om att målen är på väg att uppfyllas kan till exempel följande noteras: Ökad lönsamhet för branschen är målet, och Kontigos kommentar är att målet är relevant men Matlandets påverkan rimligen begränsad.Vidare konstaterar följande: Vilka problem ska Matlandet lösa? Vilka outnyttjade möjligheter ska man ta tag i? Kontigo menar att Matlandet också öppet behöver adressera och förhålla sig till några av de motsättningar eller intressekonflikter som vi identifierar mellan olika aktörer och grupperingar i Matsverige.Ett av huvudmålen i Matlandetvisionen är att 20 000 nya jobb ska skapas till 2020. Under den borgerliga regeringens tid har 15 000 jobb försvunnit från landsbygden. Det saknas alltså 35 000 jobb för att ekvationen ska gå ihop. Det innebär att landsbygdsministerns uttalade mål kräver att det från och med skapas ca 5 000 nya jobb på landsbygden för att Matlandets vision ska uppfyllas. Det motsvarar typ 13-14 jobb . Vilket branschstöd ska regeringen erbjuda landsbygden för detta? Krogmomsen är ju bekant för oss alla.Det finns en annan del som förvånar mig mycket. Hur kan det komma sig att den borgerliga regeringen har så precisa mål som att 20 000 nya jobb ska skapas när den över huvud taget inte kan precisera ett mål för hur mycket den offentliga sektorn ska köpa in av ekologisk mat och för hur mycket ekologiskt odlad mark som ska finnas i ? Den frågan har vi ställt från oppositionen , och vi får fortfarande inga svar. Det är mycket märkligt.Matlandet har inklusive det riktade, skattesubventionerade branschstödet till krogar och restauranger kostat skattebetalarna - jag sade inklusive det riktade branschstödet till krogar och restauranger. Till detta ska läggas att huvuddelen av krogarna och restaurangerna finns i storstäderna, där det råder lägst ungdomsarbetslöshet. Hur mycket av dessa pengar har använts för att utveckla landsbygden? Jag vet inte.Om vi skulle förstärka detta ännu mer kan vi också ta med sänkningen av ungdomsarbetsgivaravgifterna. Det är ett generellt stöd, men det har ändå tillsammans med krogmomsen kostat skattebetalarna av statliga medel. Men restauranger och krogar, som är viktigt huvudfokus i Matlandet, har påverkats tack vare dessa subventioner eftersom till exempel snabbmatskedjor i många stycken har som affärsidé att anställa yngre vuxna under 26 år.Nåja, det visar på den splittring som regeringspartierna så tydligt markerar inom landsbygdspolitiken. styr, och övriga borgerliga partier rättar in sig i ledet. För att det nu inte ska råda någon tvekan om vad vi vill har jag radat upp ett antal förslag som Socialdemokraterna står bakom.Herr talman! Vi vill se till att följande görs:Vi vill skapa organisationen som samägd med näringen kan stimulera till ökad konkurrenskraft.Vi vill ge mer pengar till forskning i de gröna näringarna.Vi vill arbeta för mer information om matens ursprung och innehåll.Informationen ska bli mer läsbar och begriplig.Information och kunskap om matens hälsoeffekter måste stärkas.Ett nytt system som visar matens hälsovärde ska tas fram.Saltinnehåll ska märkas på förpackningen.Azofärgämnen och transfetter bör förbjudas.Livsmedel fria från tillsatser ska märkas.Det ska vara lagkrav på barnmatens nyttighet.Vi vill använda offentlig upphandling av mat som ett redskap för större klimatansvar och miljöansvar. Statlig upphandling av mat ska inriktas på minskad miljö- och klimatpåverkan. av den offentliga sektorns matinköp ska vara ekologiska 2020.Miljöstyrningsrådet ska vara kvar och utvecklas.Vi vill främja branschöverenskommelser om reklam för ohälsosam mat riktad till barn.Vi vill öka konkurrensen i livsmedelssektorn.Information ska finnas om ursprung och tillsatser i mat som serveras på restauranger, sjukhus, skolor och äldreboenden.Fusk med beteckningar måste stoppas.Sverige behöver en plan för att halvera mängden slängd mat.Vi behöver speciellt granska varför det slängs så mycket bröd och frukt.Märkningen med bäst-före-datum bör ses över.Anslagen till landsbygdsprogrammet ska ökas för att kompensera neddragningen av EU-stöd.Landsbygdsprogrammet ska göras mer modernt och framtidsinriktat.Småskalig livsmedelsförädling ska stödjas genom Eldrimner i Jämtland.Ekostödet i landsbygdsprogrammet ska öka.Vi vill sätta ett mål att den ekologiskt certifierade odlingen ska vara av den odlade arean 2020.Lantbrukare som producerar biogas ska få ersättning för de metangasutsläpp som de förhindrar. Vi vill stimulera till mer odling av proteingrödor i Sverige.EU:s medlemsländer bör ges större möjlighet att säga nej till odling av GMO-grödor på sitt territorium. Slutligen konstaterar jag att Matlandet har gjort en positiv sak för . Vi talar om mat, och det är bra. Men Matlandet i dess nuvarande form är i sina delar utopisk. Vilka problem ska Matlandet lösa? Vilka outnyttjade möjligheter ska man ta tag i? Kontigo menar att Matlandet också öppet behöver adressera och förhålla sig till några av de motsättningar eller intressekonflikter som vi identifierar mellan olika aktörer och grupperingar i Matsverige.Det sista tänker vi socialdemokrater ta fasta på om vi vinner valet. Vi vill skapa en organisation som vi har gett arbetsnamnet Svensk Mat. Vi vill bjuda in intresseorganisationer och näringslivet att delta som delägare. Syftet är en samordnad kraftsamling för att ge stöd och stimulans till effektivisering och till utveckling och lansering av varumärken som har svensk livsmedelsproduktion som råvara. Det kan handla om utveckling av pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning om hur nya varumärken kan lanseras. Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottet betänkande MJU17 Landsbygdspolitik. Vi socialdemokrater står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar vi bifall endast till reservation 1.Herr talman! Den svenska landsbygden har så många mervärden: vacker natur, välmående djur, gynnsamma produktionsförutsättningar, välutbildade lantbrukare och en god biologisk mångfald. Kort sagt är ett bra landsbygdsland som i allt väsentligt torde vara världsledande i så mycket mer.Samtidigt tonar en helt annan bild fram när verkligheten ska analyseras. Sedan alliansregeringen tillträdde har 15 000 jobb försvunnit från landsbygden. Livsmedelsexporten har förvisso ökat, men huvuddelen av ökningen består av vidareförädlad lax från . Landsbygdsministern har gjort många resor runt i landet för att tala sig varm för svensk mat. Det är bra, och jag är glad för att hans parti numera fullt ut står upp för ursprungsmärkning även av processat kött efter mycket tjat från oss socialdemokrater.Vi har en också en tuff import-export-situation som påverkar landsbygden i allt väsentligt. av det som hamnar på tallrikarna i är importerat. Jag är en varm vän av frihandel, men visst känns det som att regeringen i sina ambitioner med Matlandet har missat i verklighetsanalysen. Regeringen vill fördubbla livsmedelsexporten - fördubbla! Tror verkligen ens den mest optimistiskt marknadsliberala moderat att marknadskrafterna kommer att lösa detta utan en handlingskraftig regering? Det tror inte jag.Herr talman! Hur ska vi över huvud taget nå dessa fantastiska framgångar grundade i den svenska landsbygden när finansministern förutspår det svenska produktionsjordbrukets nedläggning? Vad är det som ska produceras på landsbygden i form av livsmedel för att uppnå de milt uttryckt ambitiösa målen i visionen om Matlandet ? Är det möjligen flodpärlmusslor eller kanske lax som har lekt ända upp i Sävarån? Vi kanske ska leasa in utländska jordbrukare som får odla den svenska marken medan markägarna förtjänar levebrödet på arrendeavgifter? Men då lär regeringens stödparti SD visa sitt klara ogillande.När det dominerande partiet i den borgerliga regeringen, , skapar en livsmedelsstrategi är det en bekännelse under galgen. Inte ens den ledande M- riksdagsledamoten i miljö- och jordbruksutskottet tror på den produkten. En efter en har de övriga stödpartierna i den borgerliga regeringen ställt sig i kö för att skapa egna livsmedelsstrategier. , - alla kräver numera liknande strategier. Det märkliga är att för inte alltför länge sedan var Matlandet den borgerliga regeringens livsmedelsstrategi. Matlandet var livsmedelsstrategin. Det skulle ge svaren på alla de utestående frågorna kring en levande landsbygd och en livskraftig livsmedelsproduktion i Sverige.Vad har hänt ? Har verkligen de ivrigaste förespråkarna tvingats till korset - förlåt, ! - för att inse den bistra sanningen, den syrliga upplösningen, eller om ni så vill känna den bittra eftersmaken av Matlandets negativa effekter? Återigen förlåt - jag tar tillbaka! Jag menar uteblivna effekter.När Matlandet utvärderades av regeringens egen utredare var målen långt ifrån tillgodosedda. I 11 av 17 av mål rubricerades måluppfyllelsen som oklar utveckling och ännu ej uppnådda mål. När det väl har skrivits om att målen är på väg att uppfyllas kan till exempel följande noteras: Ökad lönsamhet för branschen är målet, och Kontigos kommentar är att målet är relevant men Matlandets påverkan rimligen begränsad.Vidare konstaterar följande: Vilka problem ska Matlandet lösa? Vilka outnyttjade möjligheter ska man ta tag i? Kontigo menar att Matlandet också öppet behöver adressera och förhålla sig till några av de motsättningar eller intressekonflikter som vi identifierar mellan olika aktörer och grupperingar i Matsverige.Ett av huvudmålen i Matlandetvisionen är att 20 000 nya jobb ska skapas till 2020. Under den borgerliga regeringens tid har 15 000 jobb försvunnit från landsbygden. Det saknas alltså 35 000 jobb för att ekvationen ska gå ihop. Det innebär att landsbygdsministerns uttalade mål kräver att det från och med skapas ca 5 000 nya jobb på landsbygden för att Matlandets vision ska uppfyllas. Det motsvarar typ 13-14 jobb . Vilket branschstöd ska regeringen erbjuda landsbygden för detta? Krogmomsen är ju bekant för oss alla.Det finns en annan del som förvånar mig mycket. Hur kan det komma sig att den borgerliga regeringen har så precisa mål som att 20 000 nya jobb ska skapas när den över huvud taget inte kan precisera ett mål för hur mycket den offentliga sektorn ska köpa in av ekologisk mat och för hur mycket ekologiskt odlad mark som ska finnas i ? Den frågan har vi ställt från oppositionen , och vi får fortfarande inga svar. Det är mycket märkligt.Matlandet har inklusive det riktade, skattesubventionerade branschstödet till krogar och restauranger kostat skattebetalarna - jag sade inklusive det riktade branschstödet till krogar och restauranger. Till detta ska läggas att huvuddelen av krogarna och restaurangerna finns i storstäderna, där det råder lägst ungdomsarbetslöshet. Hur mycket av dessa pengar har använts för att utveckla landsbygden? Jag vet inte.Om vi skulle förstärka detta ännu mer kan vi också ta med sänkningen av ungdomsarbetsgivaravgifterna. Det är ett generellt stöd, men det har ändå tillsammans med krogmomsen kostat skattebetalarna av statliga medel. Men restauranger och krogar, som är viktigt huvudfokus i Matlandet, har påverkats tack vare dessa subventioner eftersom till exempel snabbmatskedjor i många stycken har som affärsidé att anställa yngre vuxna under 26 år.Nåja, det visar på den splittring som regeringspartierna så tydligt markerar inom landsbygdspolitiken. styr, och övriga borgerliga partier rättar in sig i ledet. För att det nu inte ska råda någon tvekan om vad vi vill har jag radat upp ett antal förslag som Socialdemokraterna står bakom.Herr talman! Vi vill se till att följande görs:Vi vill skapa organisationen som samägd med näringen kan stimulera till ökad konkurrenskraft.Vi vill ge mer pengar till forskning i de gröna näringarna.Vi vill arbeta för mer information om matens ursprung och innehåll.Informationen ska bli mer läsbar och begriplig.Information och kunskap om matens hälsoeffekter måste stärkas.Ett nytt system som visar matens hälsovärde ska tas fram.Saltinnehåll ska märkas på förpackningen.Azofärgämnen och transfetter bör förbjudas.Livsmedel fria från tillsatser ska märkas.Det ska vara lagkrav på barnmatens nyttighet.Vi vill använda offentlig upphandling av mat som ett redskap för större klimatansvar och miljöansvar. Statlig upphandling av mat ska inriktas på minskad miljö- och klimatpåverkan. av den offentliga sektorns matinköp ska vara ekologiska 2020.Miljöstyrningsrådet ska vara kvar och utvecklas.Vi vill främja branschöverenskommelser om reklam för ohälsosam mat riktad till barn.Vi vill öka konkurrensen i livsmedelssektorn.Information ska finnas om ursprung och tillsatser i mat som serveras på restauranger, sjukhus, skolor och äldreboenden.Fusk med beteckningar måste stoppas.Sverige behöver en plan för att halvera mängden slängd mat.Vi behöver speciellt granska varför det slängs så mycket bröd och frukt.Märkningen med bäst-före-datum bör ses över.Anslagen till landsbygdsprogrammet ska ökas för att kompensera neddragningen av EU-stöd.Landsbygdsprogrammet ska göras mer modernt och framtidsinriktat.Småskalig livsmedelsförädling ska stödjas genom Eldrimner i Jämtland.Ekostödet i landsbygdsprogrammet ska öka.Vi vill sätta ett mål att den ekologiskt certifierade odlingen ska vara av den odlade arean 2020.Lantbrukare som producerar biogas ska få ersättning för de metangasutsläpp som de förhindrar. Vi vill stimulera till mer odling av proteingrödor i Sverige.EU:s medlemsländer bör ges större möjlighet att säga nej till odling av GMO-grödor på sitt territorium. Slutligen konstaterar jag att Matlandet har gjort en positiv sak för . Vi talar om mat, och det är bra. Men Matlandet i dess nuvarande form är i sina delar utopisk. Vilka problem ska Matlandet lösa? Vilka outnyttjade möjligheter ska man ta tag i? Kontigo menar att Matlandet också öppet behöver adressera och förhålla sig till några av de motsättningar eller intressekonflikter som vi identifierar mellan olika aktörer och grupperingar i Matsverige.Det sista tänker vi socialdemokrater ta fasta på om vi vinner valet. Vi vill skapa en organisation som vi har gett arbetsnamnet Svensk Mat. Vi vill bjuda in intresseorganisationer och näringslivet att delta som delägare. Syftet är en samordnad kraftsamling för att ge stöd och stimulans till effektivisering och till utveckling och lansering av varumärken som har svensk livsmedelsproduktion som råvara. Det kan handla om utveckling av pilotanläggningar för innovationer, hjälp för företag att samordna sin verksamhet, utveckling av byggtekniker som ger billigare investeringar utan att djurskyddskraven försämras och utbildning om hur nya varumärken kan lanseras. Vi debatterar nu miljö- och jordbruksutskottets betänkande 17 om landsbygdspolitik. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 4 om förvaltning av gemensamma resurser, så att jag inte glömmer bort det. Det främsta redskapet för en aktiv landsbygdspolitik är landsbygdsprogrammet. Här vill vi, i likhet med de flesta andra, styra över pengar från pelare 1, det vill säga gårdsstöd, till pelare 2, miljöersättningar. När regeringen nu skär ned på landsbygdsprogrammet tillskjuter vi medel. I vårt budgetförslag handlar det om mer än vad regeringen satsar. Vi menar att varje skattekrona ska ge miljönytta eller djurvälfärd. Bonden får därmed ersättning för sitt arbete i stället för ett stöd. Vi i vurmar speciellt för det ekologiska lantbruket. Vi vill att av jordbruksarealen ska vara ekologisk till 2020. Vi vill att av den offentliga konsumtionen ska vara ekologisk till 2020. Här menar vi att staten har ett speciellt ansvar att gå före i de verksamheter som staten styr i sina verk, i försvaret, i fängelser med mera. Låt mig ta ett exempel på vad vi menar att man kan genomföra ute på landsbygden. Vi tycker att det är hög tid att öka tillverkningen av fordonsbränslen i , snarare än att vara beroende av en allt dyrare oljeimport från diverse stater med tveksamma regeringar. I alliansregeringens budget satsar man tyvärr endast 24 miljoner på biogas, vilket räcker till endast ett pilotprojekt i . vill i likhet med , , ha ett rikstäckande stöd till gårdar som producerar biogas. Där är vi beredda att satsa i ett så kallat metanreduceringsstöd och dessutom göra en satsning på som främjar utbyggnaden av biogasmackor. Det är alltså . Dessa satsningar på biogas skapar jobb på den svenska landsbygden. Vi tycker att det är glädjande att landsbygdens frågor kommer upp på agendan, både här i och i debatten utanför detta hus. Jag ska ta upp en annan fråga som handlar om att flera miljöpartister har tagit upp frågan om förvaltning av gemensamma resurser i en motion som behandlas i detta betänkande. Det gäller att det är angeläget att se över vilka allmänningar i , utöver atmosfären, som skulle behöva förvaltas långsiktigt och hållbart utifrån samma principer som allmänintresse. Mineraler och hav är exempel på viktiga gemensamma naturresurser. Det behövs en kartläggning av dessa tillgångar, det vill säga hur var och en av dem bäst förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt och hur eventuell avkastning av dem bör fördelas på ett rättvist sätt. Det handlar såväl om att begränsa utsläpp av skadliga ämnen som att inte överutnyttja resurser. Det kan också handla om att avstå från att exploatera en resurs. Här tycker vi att det fossila kolet, oljan och gasen ska stanna kvar i jordskorpan. När hänsyn tas till alla inblandades intressen framstår inte skövling av urskog för kortsiktig vinst åt aktieägare i ett skogsbolag eller mineralbrytning som ödelägger en bygd så att lokalbefolkningen kan försörja sig på jordbruk, turism och liknande som ett ansvarsfullt alternativ, vare sig ekonomiskt, socialt eller ekologiskt. Det är just här som landsbygdsperspektivet kommer in. För att jag ska vara konkret gäller det exempelvis planerad exploatering vid i , Gállok i eller Ojnare på men även planerad frackning, alltså gasutvinning under tryck med tillsats av kemikalier, i utanför . Detta tycker vi är exempel på aktiviteter som motverkar en sund landsbygdspolitik. Med detta yrkar jag bifall till reservation 4. Vi debatterar nu miljö- och jordbruksutskottets betänkande 17 om landsbygdspolitik. Jag börjar med att yrka bifall till reservation 4 om förvaltning av gemensamma resurser, så att jag inte glömmer bort det. Det främsta redskapet för en aktiv landsbygdspolitik är landsbygdsprogrammet. Här vill vi, i likhet med de flesta andra, styra över pengar från pelare 1, det vill säga gårdsstöd, till pelare 2, miljöersättningar. När regeringen nu skär ned på landsbygdsprogrammet tillskjuter vi medel. I vårt budgetförslag handlar det om mer än vad regeringen satsar. Vi menar att varje skattekrona ska ge miljönytta eller djurvälfärd. Bonden får därmed ersättning för sitt arbete i stället för ett stöd. Vi i vurmar speciellt för det ekologiska lantbruket. Vi vill att av jordbruksarealen ska vara ekologisk till 2020. Vi vill att av den offentliga konsumtionen ska vara ekologisk till 2020. Här menar vi att staten har ett speciellt ansvar att gå före i de verksamheter som staten styr i sina verk, i försvaret, i fängelser med mera. Låt mig ta ett exempel på vad vi menar att man kan genomföra ute på landsbygden. Vi tycker att det är hög tid att öka tillverkningen av fordonsbränslen i , snarare än att vara beroende av en allt dyrare oljeimport från diverse stater med tveksamma regeringar. I alliansregeringens budget satsar man tyvärr endast 24 miljoner på biogas, vilket räcker till endast ett pilotprojekt i . vill i likhet med , , ha ett rikstäckande stöd till gårdar som producerar biogas. Där är vi beredda att satsa i ett så kallat metanreduceringsstöd och dessutom göra en satsning på som främjar utbyggnaden av biogasmackor. Det är alltså . Dessa satsningar på biogas skapar jobb på den svenska landsbygden. Vi tycker att det är glädjande att landsbygdens frågor kommer upp på agendan, både här i och i debatten utanför detta hus. Jag ska ta upp en annan fråga som handlar om att flera miljöpartister har tagit upp frågan om förvaltning av gemensamma resurser i en motion som behandlas i detta betänkande. Det gäller att det är angeläget att se över vilka allmänningar i , utöver atmosfären, som skulle behöva förvaltas långsiktigt och hållbart utifrån samma principer som allmänintresse. Mineraler och hav är exempel på viktiga gemensamma naturresurser. Det behövs en kartläggning av dessa tillgångar, det vill säga hur var och en av dem bäst förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt och hur eventuell avkastning av dem bör fördelas på ett rättvist sätt. Det handlar såväl om att begränsa utsläpp av skadliga ämnen som att inte överutnyttja resurser.