bet · H101KU20d3 · 2014-05-28 00:00:00 — Hon har varit väldigt tydlig med att hon tar det politiska ansvaret, och som hennes statssekreterare delar jag det med henne. Vi gjorde det under de riktlinjer och instruktioner som fanns för beredningar i och under det mandat som fanns från . Det är vi fullt ut ansvariga för – svar ja. (S): Du har beskrivit för oss att det skedde en samordning mellan och , precis som det ska ske i den här typen av frågor enligt de riktlinjer som finns. Du nämner också att det finns dokumentation över detta. Vi har fått ett svar till från Statsrådsberedningen daterat . Där framgår det att det inte har stått att finna någon dokumentation som tyder på att deltog i någon gemensam beredning av det besked om ägarens syn på förvärvet som senare lämnades till . Stämmer inte Statsrådsberedningens svar till ? Vill du komplettera på något vis? : Det kan möjligen vara en språkfråga. Jag noterade det svaret. Jag såg också att man sade att själva upphandlingsbeslutet var rutinmässigt eller något sådant. Det är klart att det var rutinmässigt vad gäller processen för att upphandla konsulten, även om det var ett stort belopp och en stor fråga. Men upphandlingen var självklart allt annat än rutinmässig. Den handlade, vilket framgår av all dokumentation, om att skaffa underlag för ägarsamordningen, som vi kallar det, med bolaget. Då började beredningen, skulle jag säga. Sedan tror jag att den senare delen av det som citerade handlar om det som även Per var inne på, att slutsatsen i den gemensamma beredningen inte finns tydligt dokumenterad. Det är klart att man kan definiera det som en egen beredning, men jag skulle inte göra det. Jag tror att det delvis är fråga om språkförbistring. (S): Upphandlingen av konsulter för några finns väl dokumenterad. När det däremot gäller huruvida man deltog i någon gemensam beredning av det besked om ägarens syn på förvärvet som senare lämnades till har vi fått ett svar från Statsrådsberedningen att det inte står att finna att deltog i någon sådan. : Jag tror att vi har samma bild av skeendet. Det finns väl dokumenterat att upphandlingen skedde. Det finns väl dokumenterat att den gjordes i syfte att skapa underlag för den ägaravstämning som skulle komma. Det finns väl dokumenterat att tjänstemän deltog i föredragningen av resultatet och de bedömningar som gjordes. Jag tror att det var som styrelsen sedan sammanträdde . Så långt är det tydligt i utskottets underlag. Ordföranden: Då får vi tacka dig för att du kom hit, . Det var viktigt att få de synpunkterna och bilderna från vad som hände under den här processen. Regeringens hantering av AB:s förvärv av Nuon (3.1) Vi har haft möte med utfrågning av före detta statssekreterare . Det gäller affären där köper Nuon. Ett sådant stort beslut – det finns olika sifferuppgifter, men i det här fallet – kan inte ensamt bära enligt företagets egna arbetsordning och regeringens riktlinjer. Det är ett beslut som måste samordnas med regeringen på olika sätt. Vår granskning i den här frågan handlar om hur beredningen har gått till i , vilka som har varit involverade och så vidare, vilka underlag som har funnits och hur man har sett på frågan. Då är en aktör i processen. Vi har bett finansminister komma hit och ge hans syn på och version av vad som hände . Det är för oss viktigt att höra syn eftersom det var ett beslut som ledde till stora konsekvenser för skattebetalarna och statskassan. : Herr ordförande och ärade ledamöter! Jag tänkte i mitt anförande ge dels en beskrivning av roll i beslutsprocessen, dels en viss bakgrund som kan vara central för de frågor som har rests i anmälningarna och i de frågor som KU har ställt till . Låt mig börja med bakgrunden. Affären skedde när den europeiska energimarknaden genomgick en stark konsolidering. menade att affären skulle stärka deras ställning på den europeiska energimarknaden. När beslutet fattas att inleda processen från sida skulle investmentbanken göra en prövning av affären för att göra en bedömning av om budet var rimligt, en värdering av bolaget och de eventuella kostnadsbesparingar och synergieffekter som kunde finnas i detta. landade i att Nuon kunde värderas till någonstans mellan 7,2 och 9,5 miljarder. I rapporten tog de upp en del av all den information som fanns offentligt och sådant som framkommit i processen mellan Nuon och . Det var en grundlig process som landade i en bedömning att priset låg i linje med tidigare affärer och den värdering som fanns av vinster och det som marknadsprissattes. Man kan notera att det tyska RWE, som också delvis är statsägt, i samma veva köpte det holländska bolaget och då betalade för det bolaget. När man ska värdera affären med Nuon ska man vara medveten om vad Nuon är. Det var ett antal kommunala elverk, gas- och elhandel samt försäljning till kund. Huvuddelen av produktionsanläggningarna var gasbaserad el. Det är viktigt att komma ihåg. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Sedan affären genomfördes har ett antal förhållanden på energimarknaden ändrats, och jag ska säga någonting om dem. Det första man ska konstatera är att under finanskrisen föll både gas- och kolpriserna kraftigt och även priserna på utsläppsrätter. När affären genomfördes hade huvuddelen av det här fallet inträffat. Det som sker därefter är att vi ser en skillnad som uppstår mellan kolpris och gaspris och en fortsatt nedgång av priset på utsläppsrätterna. Bakgrunden till att skillnaden mellan gas- och kolpriser uppkommer är att man i börjar använda sig av så kallad skiffergas. Det gör att mängden kol på den europeiska marknaden blir väsentligt större, och det pressar kolpriserna väsentligt. Att det är viktigt med utsläppsrätterna är dels för att se att de har fallit, dels därför att gas innehåller ungefär hälften så mycket koldioxid som kol. Det är det som gör att förändringen påverkar Nuon. Om man tittar på grafen över kol- och gasprisindex ser man att den stora spridningen sker någonstans . Det kan vara viktigt att komma ihåg därför att det då också har inträffat ytterligare ett antal saker. En av dem är att produktionen av förnybar energi löpande har byggts ut. Den energiproduktionen har en del rätt speciella implikationer för just gasbaserad elproduktion. När köpte bolaget trodde man tvärtom att det skulle vara särskilt lämpligt att kombinera med förnybar energi eftersom man kan slå av och på gas på ett helt annat sätt än kärnkraft och kol. När man i byggt ut solenergin väldigt kraftigt så sammanfaller solenergin mitt med den period när det är högst konsumtion av el, det som kallas peak demand. Det har föranlett att de så kallade peak demand-priserna har fallit med mellan på marknaderna. Det har på ett allvarligt sätt reducerat lönsamheten i just gasbaserad elproduktion. har över 40 anläggningar i som producerar gasbaserad el stängts, vilket motsvarar el, eller om man så vill 50 kärnreaktorer. Det här är en process som har inträffat framför allt . Naturligtvis har en del annat också bidragit, men poängen är att det är just som de bolag som har stor gasproduktion, till exempel GDF, E:on och RWE, har haft ytterligare en kursnedgång. Medan andra bolag har återtagit mark har de inte gjort det. Det är också , 2012 och 2013 som de stora nedskrivningarna av Nuon görs i . Sammantaget skrev den europeiska energimarknaden ner sina tillgångsvärden med ca 250 miljarder och 450 miljarder i just gasbaserad elproduktion på marknaden. Jag behöver inte nämna att bolagen har tappat mycket i värde. Jag tror att det har uppgetts lite olika siffror. Låt mig sammanfatta genom att konstatera att när köpte Nuon fanns ett antal investmentbanker och en styrelse i som enades om att priset var rimligt utifrån de utgångspunkterna. Därefter har det skett en kraftig förändring av just förutsättningarna för gasbaserad elproduktion, och det har i sin tur föranlett kraftiga nedskrivningar på området. Det är själva grunden till problemen. När man tittar på roll i detta vill jag börja med att redogöra för de regler och rutiner som vi har i för den typen av beslut. Olika beslut och ärenden har ett ansvarigt statsråd. I det här fallet var det den dåvarande näringsministern som beredde de här statliga ägarfrågorna. är det finansmarknadsminister . De statliga bolagen ska, som bekant, följa samma regelverk som de privata aktiebolagen. Det gör att det är styrelsen och bolagsstämman som är centrala. Mellan bolagsstämmorna har styrelsen ett mycket långtgående ansvar för att sköta bolagen, organisera dem och helt enkelt förhålla sig till investeringar och andra beslut. I den arbetsordning som gällde för styrelsen skulle man i det här fallet ha en ägarsamordning när det skedde mer avgörande förändringar av bolaget. Den ägarsamordningen skulle genomföras med . Man kan här konstatera, och det har också redogjort för, att beslutet som fattades av låg i linje med det riksdagsbeslut om ett uppdrag för som fanns vid handen. Därför var inte frågan om riksdagsbeslut aktuell. Låt oss då titta på rutiner och regelverk för beslutsfattande i frågorna. Det är tydligt. Den typen av beslut som påverkar statens förmögenhetsutveckling eller som direkt påverkar statens budget ska gemensamberedas med . Det anges att detta gäller större strategiska förändringar av företagens verksamhet, större förvärv, frågor om kapitalstruktur, utdelningspolicy, avyttringar och andra beslut som innebär att företagets riskprofil och balansräkning påverkas avsevärt. Det är den ordning som gällde då, och det är den ordning som gäller . Vid gemensamberedning är ordningen den att det är det fackdepartement, det statsråd som har ansvar för ärendet, som har ett åliggande att säkra att man har genomfört en gemensamberedning. Sedan sköts i praktiken gemensamberedningarna i allt väsentligt av tjänstemän på de olika departementen. De återkopplar alltid till sina politiska ledningar, och vi får information respektive fattar beslut om det är möjligt att gå vidare. När man har avslutat gemensamberedningen lämnar budgetavdelningen vidi, och då kan man gå vidare med affären. Det är hörnstenen i arbetssätt. Fackdepartementet ska komma till och säga att det finns ett ärende som påverkar budgeten och att man vill gemensambereda ärendet. Sedan ska det prövas om det går att ge ett vidi eller inte. Låt mig säga något om roll vid förvärvet av Nuon. Av handlingarna framgår att skedde en gemensamberedning och en upphandling av en konsulttjänst. Det landade i att fick uppdraget att genomföra denna så kallade fairness opinion. Det här Regeringskanslibeslutet var enligt uppfattning rutinmässigt. Det fattas ett stort antal sådana beslut, och de innebär på intet sätt ett ställningstagande till den slutgiltiga processen. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR klart att tjänstemän på till viss del deltog i förberedelsearbete inför förvärv av Nuon. Bland annat var det en tjänsteman som deltog vid den preliminära redovisningen av . Mot bakgrund av den redogörelse jag har lämnat för regelverk och rutiner är det klart att ägarens ställningstagande, alltså den ägarsamordning som sker mellan ordförande och dåvarande näringsministern, ska gemensamberedas. Jag kan konstatera att ingenting i de handlingar vi har påträffat i tyder på att en sådan beredning med budgetavdelningen har inträffat. Låt mig vara tydlig här. Gemensamberedningen ska ske av ställningstagandet i ägarsamordningen. Den ska avslutas, och det ska lämnas ett vidi. kan lämnas muntligen eller skriftligen. Sedan ska det dokumenteras i årsakten för företaget, och det finns också i normalfallet klara rutiner för hur vidi lämnas på . och min uppfattning är att det inte har lämnats ett vidi på ställningstagandet i ägarsamordningen av . Jag kan här också lägga till att inte vare sig jag eller den dåvarande ansvarige statssekreteraren hade information om det slutliga ställningstagandet i ägarsamordningen. Vi fick information om att affären skulle genomföras i samband med att den blev offentlig – om jag minns datumet rätt. Låt mig avslutningsvis framhålla att det har skett ett förtydligande och utvecklande av regelverket för den typen av beslut efter att har genomfört förvärvet av Nuon. Bland annat är det huvudregel att den här typen av ställningstagande ska meddelas bolaget skriftligt. Vi har också skärpt riktlinjerna för dokumentation, inte minst i samband med tjänsteanteckningar och diarieföring så att det blir tydligt att dokumentationen ska vara i god ordning. Därmed kan jag, herr ordförande, naturligtvis svara på utskottets frågor. Ordföranden: har haft en utfrågning av före detta statssekreterare . Hans synpunkt i frågan som finansministern uppehöll sig vid var att det hade genomförts en gemensam beredning av beslutet. Men det verkar alldeles tydligt att finansministern inte håller med om det. I några skeden under processen var involverat, bland annat i frågan om denna second opinion från och att få en uppfattning vid sidan av om kalkylerna håller, om de är rimliga. Då var och med och okejade att det gjordes en upphandling. I svaret från framgår det att man tycker att det var okej, men att statens avkastningskrav inte skulle uppnås . Tittade ni i på den frågan? : Normalt sett är det i relativt långa förberedelsearbeten inför beslut. De förberedelsearbetena är inte ett ställningstagande till det beslut som ska fattas. Det kommer i slutet av Det är då man lämnar ett vidi. Det bör i normalfallet ske skriftligt så att det är tydligt. tjänstemän deltog i förberedelsearbetet av affären. Man tog del av rapport i frågan. Då ska man konstatera att baserade den bedömningen på den information de har fått från och Nuon. De två stora investmentbankerna i respektive hade varit inne i processen. I datarummet där man går igenom förvärvet fanns en mycket omfattande dokumentation. Då landade man i ställningstagandet från och – antar jag – de andra investmentbankerna att priset var rimligt. Den informationen hade vi på . Hade det gått vidare till att vi skulle göra en gemensamberedning av ställningstagandet hade man värderat den informationen. Jag kan konstatera att det som gör att vi sitter här är att det har skett nedskrivningar på . Det skulle jag hävda beror på information som i allt väsentligt har tillkommit efteråt. När det gäller avkastningen sade , när han framträdde i , att han med marginal – som jag tror var formuleringen – menade att styrelsen gjorde bedömningen att man klarade avkastningskraven. Men det är det ställningstagande som styrelsen har gjort. Ordföranden: Jag funderar på en sak. Den kalkyl som togs fram i , i , ägarenheten, bygger i grunden på egna siffror. Men den visar att det var en kapitalförstöring av stora mått, att det kanske handlar om som man skulle förlora på att genomföra köpet. Utifrån det – om jag har förstått saken rätt – tar man beslut i , i en gemensam beredning mellan och , om att få ytterligare en åsikt, från . När de kommer med sin rapport visar den att avkastningskravet inte på de tio åren. Båda de kalkyler som man har tagit fram från utgångspunkter visar att regeringens eget avkastningskrav är omöjligt att nå med den här affären. Hur såg ni på det när ni fick de beskeden? : Jag vill vara tydlig med att det vi nu talar om är material som föreligger, där det inte bara är utan också ett antal andra investmentbanker och som gör bedömningen. Det är så att säga beslutsunderlaget. Då landar man i att det är en korrekt värdering. Vilket ställningstagande skulle ha gjort om det hade kommit till en gemensamberedning av samordningen kan vi bara spekulera i, eftersom det inte skedde någon sådan. Det normala är att våra beredningsprocesser vidtar när man kommer fram till ställningstagandet. Det är då det visar sig om vi och fackdepartementet i fråga är överens eller inte. Jag kan inte gå tillbaka till ett beslut och spekulera om vad som hade hänt om vi hade varit en del av det. BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR Den avgörande information som har påverkat hur affären ser ut är framför allt hur gasmarknaden har utvecklats, och det har att göra med skiffergas, utbyggnad av förnybar energi och en långvarig ekonomisk kris. Den informationen fanns inte då, utan det som då gjordes var att styrelsen sade att man med marginal skulle klara avkastningskraven. Ordföranden: De prisutvecklingstrender för energipris som finansministern visade visar att energipriserna föll brant innan affären gjordes upp. var fullt medvetet om att affären var på gång. Det var också därför som man deltog i att ta fram ytterligare en kalkyl och en som gjorde en bedömning. Här fanns det en stor internationell finans- och industrikris, och det fanns kalkyler från som pekade på att det inte alls var en så vidare bra affär utan en stor riskaffär. Sedan var ni med i beslutet om att få fram ytterligare en synpunkt. Varför ställer ni inte krav på att faktiskt vara med i den avslutande processen, när det är i enlighet med de riktlinjer som finns? Det är min nästa fråga. Det har kommit fram oroande varningar, och det finns riktlinjer som säger att det ska ske en gemensam beredning mellan och . Delvis är med – men inte på slutet. Varför ställer man inte krav på det och ser till att man är med? Så här kan det väl inte gå till i vanliga fall, att ett enskilt departement själv bestämmer om man ska ha detta vidi eller ha den avslutande gemensamberedningen med ? : Den bild som i efterhand har skapats av de beslutsunderlag som fanns ger vid handen att det är en gedigen värderingsprocess, där man i princip har involverat de två stora holländska bankerna, som rimligen måste kunna bolaget väl, och två stora internationella investmentbanker, i det här fallet och – och även Rothschild. Det har varit en process i två bolag, där har landat i att det är en rimlig värdering. Det går inte att komma runt att även om det finns avvikande röster – det är naturligtvis viktigt, och den typen av underlag spelar en central roll i processer – är det styrelsen som ska göra den slutgiltiga bedömningen och lämna den bedömningen till , och den är att man med marginal klarar avkastningskravet. För att få en bild av hur ett regeringskanslis beslutsprocess fungerar: Det är ofta rätt långa processer. Man börjar en frågeställning med att man till exempel tillsätter en utredning. Då förhandlar man om utredningsdirektiv. Sedan remitterar man utredningen, och sedan börjar man förhandla om propositionen. Men alla de ställningstagandena ska avslutas med att en gemensamberedning slutar med att man lämnar ett vidi eller inte, och det är först när ett vidi har lämnats som man kan ianspråkta offentliga medel eller gå vidare med besluten. I det här fallet har det inte skett ett sådant ställningstagande. Den process vi har är att den här typen av stora frågeställningar kommer till budgethandläggarna och sedan till statssekreteraren och till mig när man ska göra ställningstagandet. Det som då har förevarit innan är ett gediget förberedelsearbete för det ställningstagandet. Men avslutningen av gemensamberedningen är att man lämnar eller inte lämnar ett vidi. I det här fallet blev det inte så att det ställningstagandet bereddes med oss. Jag hade ingen information i förväg om att man hade en ägarsamordning och att den genomfördes. Det kom inte till min kännedom förrän affären blev offentlig att man hade valt att gå vidare med den. Ordföranden: finansministern kände inte till att svenska staten var på väg att säga ja till ett köp av ett företag för ? : Den informationen blev bekant för mig när den rapporterades i medierna. Då fick jag information om att man hade beslutat att gå vidare med den här affären. Ordföranden: Hur känns det att vara finansminister när man hör något sådant på nyheterna? : Vi har väldigt klara riktlinjer för hur den här typen av beslut ska fattas. Det skedde en gedigen förberedelseprocess. Det fanns underlag för värderingarna och de beslut som togs. Men det skedde inte en gemensamberedning av ställningstagandet. Ordföranden: Du har ingen bild av hur detta har kostat svenska staten? Har ni räknat ut det? : Det finns en nedskrivning som gjordes , i samband med att övriga europeiska gasbolag gör mycket kraftiga nedskrivningar. stängs det, om jag minns rätt, 42 olika gasanläggningar i , vilket motsvarar ett 50-tal gigawatt. Det är ett brett bekymmer som har kommit för gasbaserad elproduktion, och det har drabbat också . Ordföranden: det både nedskrivningar och med all säkerhet minskade utdelningar under ? : Det är lite mer komplicerat. utdelningar tror jag var 23 miljarder . sedan förvärvet tror jag att de har landat på – nu ska vi se så att jag säger rätt – snäppet över 20 miljarder. Även , då det delades ut 6,5 miljarder, , då det var 4,4 miljarder, och , när det var 6,8 miljarder, var det relativt omfattande utdelningar. Det kan till exempel jämföras med att det 2000 delades ut 1 miljard, 2001 delades ut 1 miljard och 2002 delades ut 1,7 miljarder. Utdelningar har alltså kommit ur bolaget också . Ordföranden: Men då har inte hela betalningen skett än? : Den slutgiltiga domen över den här affären får man ta ställning till när man tittar på den framtida avkastningen över en längre tidsperiod. Det beror naturligtvis på hur priset på elmarknaden i utvecklas, hur gaspriserna utvecklas och hur till exempel utsläppsrättshandeln utvecklas – skulle den komma tillbaka och ha priser på 20–per ton, som vi hade BILAGA DEL 3 UTFRÅGNINGAR tidigare, är det troligt att gasbaserad elkraft återigen blir välfungerande. Fungerar de här systemen som de ska får vi väl se vad affären till slut landar i. Ordföranden: En sista fråga innan vi går vidare: Jag tänkte kring detta med gemensam beredning. Du anser inte att ni på har något som helst ansvar för att se till att ni är med i en gemensam beredning? Är det helt och hållet ansvar? : Vi var en del av förberedelsearbetet för affären. Det förefaller att ha fungerat, och det finns ett gediget underlag från affären. Om jag har uppfattat det rätt är det ett mer gediget underlag än vad som har funnits när man har genomfört den här typen av affärer i . Processen i är inte sådan att har ett undersökningsansvar över de övriga fackdepartementen, där vi så att säga ska klarlägga om det sker processer som kan påverka den offentliga budgeten – det skulle vara en omöjlig arbetssituation för . Riktlinjerna i är väldigt tydliga: Ett fackdepartement har ett åliggande att skaffa sig ett vidi, och det ska enligt det regelverk som finns också dokumenteras. I det här fallet är det klart att det skulle ha dokumenterats i årsakten, där viktigare händelseförlopp ska finnas. Jag kan be min rättschef redovisa grunderna för gemensamberedning och för vidi, så att det blir tydligt. Expeditions- och rättschefen : Som utskottets ledamöter väl känner till är regeringsformens regler om regeringsarbetet utformade på sådant sätt att regeringen fattar sina beslut som ett kollektiv. Varje statsråd som deltar i beslutet och inte anmäler en skiljaktig mening är formellt ansvarig för detsamma. Det är bland annat genom samrådsformen gemensam beredning som detta får ett reellt innehåll. Den möjliggör för alla statsråd att få det inflytande över ärendet som deras ansvar innebär. Det är viktigt att framhålla att det inte bara gäller formella beslut som regeringsärenden i form av skrivelser, propositioner och lagrådsremisser utan även gäller informella ställningstaganden som är ett uttryck för regeringens gemensamma politik. Det framkommer också i instruktionen för att ett ärende som faller inom flera departements ansvarsområde ska handläggas i det departement det huvudsakligen hör till, i det här fallet , och ska beredas med övriga statsråd. Hur regeringsärendena är fördelade vet utskottsledamöterna också. Även det följer av instruktionen för . Med sakansvaret, det vill säga ansvaret för att vara föredragande statsråd i ett ärende, följer också ansvaret för att bereda ärendet. Hur gemensam beredning ska gå till närmare beskrivs i en promemoria från Statsrådsberedningen om just samrådsformer i . Där anges bland annat att en beredning ska inledas och att den pågår tills alla är överens – det är först då den kan avslutas.