bet · H201JuU1 · 2014-12-11 00:00:00 — För att denna djurskyddspolis inte ska ta resurser från den övriga polisverksamheten vill vi att det införs en särskild utbildning i syfte att rekrytera ny kompetent personal. Rättsväsendets arbete mot brottslighet på internet, punkt 39 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: 2014/15:2969 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 1. Som framgår av budgetpropositionen (2014/15:1 utg.omr. 4 s. 18 f.) pågår en mängd arbeten vars syfte är att bemöta den brottslighet som sker på internet. Som exempel kan nämnas att en utredare föreslagit att ett nytt brott mot systematiska fakturabedrägerier ska införas. Samma utredare har även föreslagit att ett nytt brott som kriminaliserar identitetsstöld i sig ska införas. Förslagen bereds inom . Vidare genomför en studie av bedrägeribrottslighetens omfattning och struktur samt av rättsväsendets hantering av denna typ av brottslighet. En särskild utredare har i uppdrag att göra en bred översyn av det straffrättsliga skyddet för den personliga integriteten, särskilt när det gäller hot och andra kränkningar. ska särskilt redovisa hur polisen arbetar för att öka effektiviteten och kvaliteten i handläggningen av bedrägeribrott och andra brott som ökar kraftigt med anledning av den snabba teknikutvecklingen. Mot bakgrund av det arbete som sker på området ser jag inte skäl för att ställa sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att överväga åtgärder för att stärka rättsväsendets arbete mot brottslighet på internet. Kompetens i ärenden om miljöbrott, punkt 41 (M, C, FP, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (FP) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2014/15:2970 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 6. Miljöbrott är en allvarlig och ofta svårutredd form av brottslighet. Därför är det viktigt att polisen har tillgång till den expertkompetens som behövs. De civila utredarna med specialkompetens inom t.ex. miljöbrottslighet ska kunna användas på ett mer effektivt sätt. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (S, MP, V) (MP), i (S), (S), Arhe Hamednaca (S), (S), (V), Lawen Redar (S) och (S) anför: majoritet har ställt sig bakom Alliansens förslag till utgiftsramar. Socialdemokraterna, och ser budgetpropositionens förslag som en sammanhållen helhet där inte någon del kan brytas ut och behandlas isolerat. Eftersom riksdagsmajoriteten har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat avstår vi från att delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisar vi i detta yttrande den anslagsfördelning som föreslås i regeringens budgetproposition. ska vara en global förebild, i vår utveckling, vår jämlikhet, vår jämställdhet och vårt ledarskap i klimatomställningen. Ett land som kännetecknas av alla människors lika värde, självförtroende, solidaritet och tron på att framtiden går att förändra. ska vara en ledande och inspirerande kraft i världen. Där vi investerar gemensamt i människor och miljö, i kunskap och konkurrenskraft, i trygghet i och hopp . Där vi över klyftor och där alla barn har möjligheter att förverkliga sin fulla potential. Vi kommer alltid att stå upp för ett öppet och humant samhälle. befinner sig på flera viktiga områden i ett allvarligt läge. Arbetslösheten har bitit sig fast på höga nivåer. Överskott har vänts till underskott. Skolresultaten rasar och välfärden uppvisar stora brister. Klyftorna växer och ojämställdheten mellan kvinnor och män består. De sänkta klimatambitionerna och oviljan att med kraft ställa om till miljövänlig produktion riskerar vår natur, människors hälsa och ekonomiska utveckling. För tredje gången av tre möjliga efterlämnar en borgerlig regering stora hål i statens finanser. Ofinansierade skattesänkningar har bidragit till att underskotten i de offentliga finanserna har vuxit år , även när konjunkturen stärkts. Överskottsmålet nås inte. Vi anser att underskotten steg för steg ska pressas tillbaka, så att inte längre bryter mot det finanspolitiska ramverket. Därför finansieras nya reformer fullt ut i den rödgröna budgeten. En politik för fler jobb, präglad av både social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet, ger ökad sammanhållning och är avgörande för utveckling. ska ha en välfärd att lita på. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män ska minska. ska vara ett land som håller ihop. Det är olyckligt och allvarligt att en riksdagsmajoritet bestående av de tidigare regeringspartierna och har avvisat ett budgetförslag med denna inriktning, till förmån för ett alternativ som fortsätter på en väg som väljarna sa nej till vid valet . Socialdemokraterna, och ser fördelningen inom utgiftsområde 4 som en del av den helhet som utgörs av budgetpropositionens förslag. Vi vill se följande inriktning av politiken inom utgiftsområdet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Att förhindra att brott begås innebär en stor vinst för såväl samhället som för enskilda individer. Det brottsförebyggande arbetet är därför en central del i att skapa ett tryggt samhälle för alla. För att kunna minska brottsligheten och öka tryggheten behövs ett brett engagemang och en palett av olika åtgärder. I den strävan krävs samverkan, inte enbart inom rättsväsendet utan även med andra aktörer. Vägen till ett tryggt samhälle handlar inte bara om att angripa brottsligheten. Minst lika viktigt är att angripa dess orsaker.Vi vill därvid peka på att en jämnare fördelning av sociala och ekonomiska resurser och goda livsmöjligheter för alla människor är fundamentala delar av det brottsförebyggande arbetet. En viktig åtgärd är därför att bekämpa arbetslösheten. För att minska brottsligheten och öka tryggheten behövs också tidiga och samlade insatser mot bl.a. missbruk av alkohol och narkotika, åtgärder inom skola och socialtjänst och åtgärder inom bostads- och arbetsmarknadspolitikens område. I områden och miljöer där många människor saknar arbete och där sociala problem hör till vardagen är problem med kriminalitet, otrygghet och missbruk särskilt utbredda. Insatser för att motverka segregation och främja integration i samhället är därför centrala även inom det kriminalpolitiska området. För att nå framgång krävs det således insatser av aktörer även utanför rättsväsendet, såsom andra myndigheter, kommuner, landsting och frivilligorganisationer. Polisen har en viktig roll att i samverkan med andra aktörer bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Ombildningen till en sammanhållen myndighet ska öka förutsättningarna för ett bättre verksamhetsresultat och leda till en högre kvalitet i polisarbetet. ska samverka med lokalsamhället för att kunna möta lokala behov och reagera snabbt på samhällsförändringar som påverkar brottsligheten. Brottsaktiva personer som upprepade gånger begår brott står för en relativt stor del av den totala brottsligheten i samhället. Ur såväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt perspektiv finns det mycket att vinna på att rikta insatser mot återfallskriminella. Kriminalvården har en central roll i det återfallsförebyggande arbetet. Vi välkomnar därför att regeringen vill lyfta fram det återfallsförebyggande arbetet, inte minst i samverkan med andra aktörer, som prioriterade områden inom verksamhet. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å ena sidan, och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å andra sidan. Rent statsfinansiellt är ekonomiska utgångsläge relativt gott. Däremot biter sig arbetslösheten alltjämt fast på oroväckande höga nivåer. Vår avsikt är att skapa förutsättningar för befintliga arbetskraft att möta den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. ställer sig otvetydigt bakom de finanspolitiska hörnstenarna om överskottsmål för den offentliga sektorn, utgiftstak samt krav på kommuner och landsting om god ekonomisk hushållning. I och med det beslut som togs i kammaren vill vi sverigedemokrater härmed tydliggöra vår ställning och vårt agerande. Vid voteringen i kammaren gav vi i första hand stöd till vårt eget budgetförslag som hade inneburit betydande förbättringar för välfärden, ökad trygghet och stärkt ekonomi för bl.a. sjuka, personer med funktionsnedsättning, pensionärer, förvärvsarbetare och barnfamiljer. De övriga partierna röstade ned vårt budgetförslag och stoppade de stora och fullt finansierade satsningarna på trygghet och välfärd med hänvisning till att man inte ansåg att finansieringen av dessa reformer borde ske genom minskad invandring. Enligt vår mening tydliggjorde man därmed att fortsatt massinvandring är viktigare än alla välfärdsreformer tillsammans. Efter att förslag fallit i voteringen kring statsbudgeten återstod endast de rödgrönas och Alliansens förslag. bedömning var att nettoeffekten för samhället av de bägge förslagen var likvärdig. Denna analys delas av bl.a. , professor i nationalekonomi och ordförande i , som slagit fast att: "Det finns egentligen inte några fundamentala skillnader mellan Alliansens och regeringens ekonomiska politik". Med utgångspunkt i vårt ansvar för det svenska samhällets långsiktiga stabilitet och välstånd och det principbeslut som fattats av den sverigedemokratiska riksdagsgruppen om att hädanefter försöka stoppa varje budgetproposition som innebär att invandringen ökar ytterligare från nuvarande, historiskt höga, nivåer, valde vi att stödja allianspartiernas budgetmotion. Detta innebär inte att ställer sig bakom Alliansens budgetmotion i sak, utan detta var ett resultat av regeringens ovilja att inte ytterligare förvärra en politik som i grunden skadar hela det svenska samhället. Hade vi lagt ner våra röster så hade vi med säkerhet låst fast landet vid en destruktiv politik . Vårt val och vårt agerande innebär också att om Alliansen skulle hålla fast vid sin politik utan att förändra den så kommer vi framöver att hamna i ett liknande läge där vi också är beredda att fälla en eventuell alliansregering som lägger fram en lika samhällsskadlig invandringspolitik. Det är statens kärnuppgift att garantera medborgarnas trygghet och säkerhet. För att stärka medborgarnas fysiska trygghet innehåller budget kraftiga satsningar på rättsväsendet, med fokus på polisen och Kriminalvården. Då har ställt sig bakom en annan budgetmotion och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där har den också avslagit förslag till utgiftsramar och beräkningar av inkomster. Därför har vi valt att inte delta i beslutet om anslag inom utgiftsområde 4. I stället redovisas här den fördelning av anslag inom utgiftsområdet som förordas i utgiftsområdesmotionen /15:2963. tar trygghetsfrågorna på största allvar. Vi vill ta krafttag mot brottsligheten, och för att kunna uppnå reella resultat måste mer resurser tillföras till de rättsvårdande myndigheterna. I vår budgetmotion stärker vi således anslagen till dessa med totalt . vill att polisen ska vara betydligt mer närvarande och synlig ute i samhället än vad den är . Såväl potentiella gärningsmän som vanliga medborgare ska veta att polisen alltid är nära till hands. Det menar vi kommer att leda till både minskad brottslighet och ökad trygghet. Vi föreslår att polisens anslag höjs med totalt mer än vad regeringen föreslagit. Härigenom uppfylls polisens budgetyrkande. Dessutom förstärks gränspolisens verksamhet så att människosmuggling kan förhindras och personer som befinner sig i landet illegalt kan lagföras. Antalet civilanställda kommer att kunna ökas, vilket innebär att poliserna kan ägna sig åt polisiär verksamhet. Det kommer även att bli möjligt att utbilda fler poliser. Vi vill också påtala att det register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang som föreslås bli infört enligt vad som anges i proposition 2013/14:245 ska finansieras inom de befintliga ramarna. Därmed kommer någon annan del av polisens verksamhet att prioriteras lägre. Vår anslagshöjning innebär däremot att vi fullt ut finansierar registret. Säkerhetspolisen uppfyller viktiga funktioner i samhället, dels för att förhindra terrorism och spioneri, dels för säkerheten kring den centrala statsledningen. Dessa delar har blivit allt viktigare . Terrorismen blir mer global, inte minst med tanke på den invandring vi har , som hoten kring centrala statsledningen ökat där även personskyddet är ansträngt. Säkerhetspolisens anslag höjs därför med jämfört med regeringens förslag. Vidare höjs anslag med och anslag med , i båda fallen jämfört med regeringens förslag. Vi föreslår att Domstolars anslag höjs med totalt mer än vad regeringen föreslagit. De senaste årens utveckling har lett till en ökad hotbild mot domstolsväsende. Vi menar att en grundläggande förutsättning för ett fungerande rättsväsende är att vittnen och målsägande inte på grund av rädsla tvekar att lämna sina berättelser. Permanenta säkerhetskontroller med larmbågar bör därför införas vid alla domstolar. Dessutom behövs en ökad närvaro av säkerhetspersonal. Av anslagshöjningen avsätts till detta ändamål. I övrigt innebär anslagshöjningen att Domstolars budgetyrkande uppfylls. Som ett led i upprätthållandet av Kriminalvårdens kapacitet och långsiktighet anslår totalt mer än regeringen . Nettobeloppet är ett resultat av minskad invandring. Även om klienttillströmningen har minskat och bedöms fortsätta att minska bedömer Kriminalvården att osäkerheten är stor. Prognoserna måste därför användas med stor försiktighet vid planering av verksamheten. Dessutom för en politik för kraftigt skärpta straff, vilket om den får genomslag leder till en högre beläggning för Kriminalvården. föreslår att Brottsförebyggande rådets (Brå) anslag höjs med jämfört med regeringens förslag. Härigenom uppfylls Brås budgetyrkande och vi ger förutsättningar för utökad statistik gällande invandrarrelaterad brottsstatistik. Vidare höjs anslag med och anslag med mer än vad regeringen föreslagit. budget utökas med i förhållande till regeringens förslag varigenom myndighetens budgetyrkande uppfylls. Utöver det anslås ytterligare som ett riktat anslag för att stödja Brottsofferjourens olika avdelningar i landet. Brottsofferjouren är en viktig ideell kraft som möter tiotusentals brottsutsatta människor. ambition är att staten ska ta ansvar för att betala ut dömda skadestånd till brottsoffer. Vidare är det vår ambition att skadestånd, framför allt beträffande brott mot person, ska öka. I syfte att finansiera detta höjer därför anslaget Ersättning för skador på grund av brott med jämfört med regeringens förslag. anslås för att uppfylla budgetyrkande. Slutligen anslår vi mer än regeringen till anslaget Rättsliga biträden. Nettosiffran är ett resultat av minskad invandring. Fler poliser i glesbygd, punkt 11 (SD) (SD) och (SD) anför: En tilltagande otrygghet på landsbygden är att utländska ligor åker på stöldturnéer och ibland till och med rånar och misshandlar människor i deras hem. Att stävja detta måste ges hög prioritet, och det är viktigt med fler poliser på landsbygden och även utökade öppettider vid polisstationerna. För att öka tryggheten i hela landet krävs en tydligare närvaro av polisen för att hålla efter brottsligheten och skapa trygghet. har storstadsregionerna en högre koncentration poliser än landsbygdsorter även i förhållande till befolkningsunderlaget. Mot bakgrund av det tillkännagivande om fler lokala poliser som utskottet föreslår (p.10) avstår vi dock från att reservera oss mot utskottets ställningstagande om fler poliser i glesbygd. Prioritera arbetet mot hatbrott, punkt 18 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har inget att invända mot vad regeringen anför om att arbetet mot hatbrott ska prioriteras. Att förebygga och bekämpa hatbrott är givetvis eftersträvansvärt, inte minst med tanke på att motsättningarna mellan olika grupper ökar i takt med att massinvandringen och mångkulturen breder ut sig. Såväl nationell som internationell forskning visar mycket tydligt att konflikter och motsättningar ökar i mångkulturella samhällen som det sociala kapitalet minskar. Hatbrott kan med andra ord i en inte försumbar utsträckning antas vara en följd av massinvandring och mångkultur. har till följd av de rödgrönas och Alliansens politik i allt snabbare takt kommit att utvecklas i mångkulturell riktning, vilket i sin tur sammanhänger med en rekordstor invandring. Denna utveckling gör att det kan finnas särskilda skäl att uppmärksamma hatbrott. Ett problem är emellertid att de bestämmelser som är aktuella i sammanhanget tillämpas på ett sätt som är till nackdel för svenskar i . I Justitiekanslerns (JK) beslut (3217-03-30) uttalade JK följande om straffstadgandet om hets mot folkgrupp: ”Syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd. Det fallet att någon uttrycker kritik mot svenskar torde inte ha varit avsett att träffas av straffstadgandet”. Trots detta anmärkningsvärda uttalande har vare sig de rödgröna eller Alliansen tagit någon form av initiativ för att förtydliga lagstiftningen, så att det står klart att även svenskar i skyddas av regleringen. Det synsätt som beskrivits ovan finns även när det gäller straffskärpningsgrunden i 29 kap. 2 § 7 . En åklagare uttalade således i : ”[..] om en invandrare säger din 'jävla ' till svensk är det inte ett hatbrott men om svensken svarar med 'ska du säga din jävla blatte' då blir det plötsligt ett hatbrott därför att invandraren tillhör en minoritet.” Om bekämpandet av hatbrott ska bli trovärdigt och dessutom likvärdigt för alla, vilket är ett självklart krav på en lagstiftning, ska givetvis svenskar omfattas på exakt samma sätt som alla andra. JK:s beslut och vittnesmål från åklagare visar däremot på motsatsen. Sammanfattningsvis anser vi att den aktuella lagstiftningen och tillämpningen av denna ska innebära ett skydd även för svenskar, vilket borde vara självklart i svenskarnas eget land. Mot denna bakgrund kan vi ställa oss bakom vad utskottet anför om att avstyrka motionerna 2014/15:313 (S) och 2014/15:190 (V) yrkande 2. Översyn av prövningen av miljöbrott, punkt 40 (C) (C) anför: Miljöbrottmål handläggs vid allmän domstol. Antalet miljöbrottmål är i många domstolar lågt, vilket gör att domaren riskerar att ha mindre kunskaper om dessa än vad som är önskvärt. Processen riskerar därmed att inte hålla den höga standard som vi förväntar oss i det svenska rättsväsendet. Regeringen bör enligt min mening initiera en översyn av processen kring miljöbrotten för att utreda om dessa i stället borde handläggas vid mark- och miljödomstolen eller om de juristdomare som handlägger målen borde vara specialiserade. Mot bakgrund av det arbete som kontinuerligt pågår för att öka rättsväsendets kompetens inom olika områden och i avvaktan på resultatet av detta arbete har jag emellertid valt att inte reservera mig till förmån för motion 2014/15:2455 (C) yrkande 5. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2014/15:1 Budgetproposition utgiftsområde 4: antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:419) om brottsofferfond (avsnitt 2.1 och 3.5). antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll (avsnitt 2.2 och 3.5). anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning. Motioner väckta med anledning av 2013/14:254 2014/15:54 av (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att tillskjuta de medel som behövs till för de merkostnader som uppstår genom proposition 2013/ 14:245 Register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:71 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att bekämpa s.k. djurrättsaktivism. 2014/15:190 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om hur hatbrott kan registreras på ett tydligare sätt, exempelvis genom att hatbrott ges en egen brottskod, vid polisanmälningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör skriva in i polisens och Säkerhetspolisens regleringsbrev att arbetet mot hatbrott ska prioriteras. 2014/15:300 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utveckla samhällets skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över möjligheterna att utveckla samhällets skydd för forskare som arbetar med djurförsök och deras forskningsresultat. 2014/15:313 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för en effektivare bekämpning av hatbrott. 2014/15:326 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är angeläget att finna mer långsiktiga förutsättningar för brottsofferjourernas viktiga verksamhet. 2014/15:343 av m.fl. (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om polisens och åklagarväsendets arbete med patentintrång. 2014/15:344 av Finn och (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vidareutbildning av poliser i beteendevetenskap och psykiatri. 2014/15:678 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta civila utredningstjänster inom poliskåren. 2014/15:691 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att se över hur övergrepp i rättssak effektivare kan bekämpas. 2014/15:886 av Skånberg (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av avgiften till Brottsofferfonden. 2014/15:913 av (M): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta ett häkte i . 2014/15:1031 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att inrätta en nationell djurskyddspolis. 2014/15:1109 av och (SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att de fysiska kraven vid antagningen till polisutbildningen ska höjas för båda könen till männens tidigare nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att återinföra det tidigare provet i svenska vid antagningen till polisutbildningen.