bet · H101JuU14 · 2014-02-04 00:00:00 — Frontex anförde bl.a. att det finns andra institutioner som har kompetens att hantera sådana klagomål (i huvudsak nationella domstolar och ). Klagomål som kommer in till Frontex kan dock beaktas av ombudet för grundläggande fri- och rättigheter i ombudets övervakning av att dessa fri- och rättigheter respekteras inom Frontex. Europeiska ombudsmannen var inte nöjd med detta besked och lämnade hon en särskild rapport om detta till . Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motionsyrkanden om Frontex, senast (bet. 2011/12:JuU15 s. 29 f.). Utskottet pekade bl.a. på de ändringar i Frontexförordningen som då hade trätt i kraft, och som bl.a. syftar till att säkerställa att verksamheten utförs med respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna. – system för in- och utresa samt program för registrerade resenärer I kommissionens meddelande från om nästa steg i Europeiska unionens gränsförvaltning (KOM(2008) 69) föreslogs nya verktyg för gränskontrollen, bl.a. förenklad gränspassage för på förhand kontrollerade och godkända resenärer, s.k. betrodda resenärer, och ett in- och utreseregister för tredjelandsmedborgare. Förslaget innehöll också tankar om en automatiserad gränspassage för EU-medborgare och ett elektroniskt resetillståndssystem. I rådsslutsatser bekräftade rådet behovet av att bättre utnyttja ny teknik för att underlätta gränskontrollen. Dessa frågor nämns också i Stockholmsprogrammet och i kommissionens meddelande om migration från . Av Europeiska rådets slutsatser från framgår att arbetet med smarta gränser snabbt bör gå vidare för att säkerställa att ny teknik utnyttjas för att möta de utmaningar som gränskontrollen ställs inför. Rådet framför att ett in- och utresesystem och ett program för registrerade resenärer bör införas. antog kommissionen meddelandet Smart gränsförvaltning – valmöjligheter och framtida handlingsalternativ (KOM(2011) 680). Meddelandet innehöll tankar om teknikutveckling på gränskontrollområdet som funnits när kommissionen presenterade sitt gränskontrollpaket. Kommissionen föreslog att ett in- och utresesystem och ett program för registrerade resenärer skulle inrättas. I ett utlåtande över meddelandet välkomnade justitieutskottet instrument som förenklar och effektiviserar resandet till och från EU (utl. 2011/12:JuU17). Utskottet framhöll att nya system måste baseras på det faktiska behovet och att utgångspunkten måste vara att de åtgärder som vidtas ska möta kraven på proportionalitet, rättssäkerhet, integritet, dataskydd och iakttagande av mänskliga rättigheter. Utskottet betonade att nya system inte får påverka möjligheten att söka asyl och framhöll att en hög säkerhetsnivå vid in- och utresekontroll kräver en absolut respekt för mänskliga rättigheter och internationellt skydd. antog kommissionen ett paket om smart gränsförvaltning som innehåller tre förslag till förordningar. Kommissionen föreslog att ett in- och utresesystem och ett program för registrerade resenärer inrättas (KOM(2013) 95 och KOM(2013) 97). Dessutom föreslogs ändringar i EU:s gränskodex med anledning av inrättandet av systemet (KOM(2013) 96). Kommissionens förslag att inrätta ett in- och utresesystem (, EES) syftar till att förbättra förvaltningen av den yttre gränsen genom att skapa ett tillförlitligt och mer skyndsamt sätt att kontrollera tredjelandsmedborgares resor till och från Schengenområdet. Detta ska ske genom att kravet på stämpling av tredjelandsmedborgares pass vid in- och utresa ersätts med en datoriserad registrering. Det nuvarande stämplingsförfarandet anses inte vara ett tillförlitligt sätt att vid gränskontrollen eller vid kontroller inom territoriet bedöma om den resande vistas i landet på ett sätt som är tillåtet enligt gränskodexen. Enligt förslaget ska både alfanumeriska uppgifter och biometri registreras, men biometri ska enligt förslaget upptas först efter att systemet har tagits i drift. Ingen åtkomst ska ges till systemet för brottsbekämpningsändamål; den frågan ska enligt förslaget utvärderas efter att systemet har tagits i drift. Detsamma gäller frågan om lagringstiderna. Kommissionens förslag om ett program för registrerade resenärer (Registered Traveller Program, RTP) syftar till att utnyttja ny teknik för att underlätta passager över de yttre gränserna för att möta det ökade passagerarflödet. Alla tredjelandsmedborgare, oavsett om de är viseringspliktiga eller inte, föreslås kunna ansöka om att bli en registrerad resenär, dvs. en på förhand kontrollerad resenär. Om en sådan ansökan godkänns kan resenären vid ankomst och avresa kontrolleras i och passera genom en automatisk spärr, om sådan finns vid den aktuella gränsövergången. Förslaget om att ändra EU:s gränskodex är en naturlig följd av att nya system föreslås som påverkar det gemensamma regelverket. har subsidiaritetsprövat kommissionens förslag och funnit att de inte strider mot subsidiaritetsprincipen. togs det europeiska gränsövervakningssystemet Eurosur i bruk (förordning [EU] nr 1052/2013). Syftet är att etablera gemensamma regler för utbyte av information mellan EU-länderna och Frontex. Gränsövervakningssystemet kommer att tillämpas i sammanlagt 30 länder. I den första etappen tas systemet i bruk i 19 länder, dvs. i de 18 EU-länderna vid EU:s yttre gränser i syd och ost samt i det Schengenassocierade landet . Informationsutbytet i Eurosur är begränsat till operativ information, t.ex. uppgifter om var incidenter inträffat och patruller befinner sig. Möjligheten till utbyte av personuppgifter är mycket begränsad. Det kan nämnas att när kommissionen presenterade förslaget om att inrätta Eurosur (KOM(2011) 873) ansåg att förslaget delvis stred mot subsidiaritetsprincipen. invändning gällde främst reglerna om vilka åtgärder som EU-länderna ska vidta vid olika påverkansgrader4[ Termen effektnivå användes för kommissionens förslag.]. Dessa regler var enligt alltför detaljerade och målen skulle kunna uppnås lika bra om EU-länderna fick ett större utrymme att själva bestämma vilka närmare åtgärder som de ska vidta. framhöll att kommissionens förslag i övrigt var delvis oklart och ofullständigt och att det innehöll delar som behövde analyseras ytterligare innan ett ställningstagande till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna kunde göras (bet. 2011/12:JuU29, rskr. 2011/12:156). När det gäller Frontex konstaterar utskottet att det med den nya Frontexförordningen bl.a. har införts ytterligare mekanismer som ska säkerställa att alla fullt ut respekterar de grundläggande fri- och rättigheterna när de utför sina uppgifter. Detta är positivt. Det är också tillfredsställande att det har utarbetats en uppförandekod för de gemensamma återsändandeoperationerna, så att dessa verkställs på ett så humant sätt som möjligt. Utskottet noterar vidare att Europeiska ombudsmannen anser att Frontex generellt sett lever upp till kraven i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. När det gäller UNHCR:s roll i Frontex arbete konstaterar utskottet att regeringen i EU-sammanhang har betonat vikten av att EU och dess medlemsstater fortsätter bidra till UNHCR och andra humanitära krisorganisationer. Detta gjorde regeringen t.ex. i samband med att flyktingsituationen i diskuterades i rådet för rättsliga och inrikes frågor den 7–. Utskottet anser mot denna bakgrund att inte bör göra något tillkännagivande med anledning av de olika motionsförslagen om Frontex och dess verksamhet. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2011/12:Sf241 (V) yrkande 6, 2012/13:Sf225 (V) yrkandena 4–6, 2012/13:Sf364 (S) yrkande 3, 2013/14:Sf220 (V) yrkandena 2 och 3, 2013/14:Sf384 (S) yrkande 3 och 2013/14:Sf392 (MP) yrkandena 6–9. När det gäller gränsförvaltningen står utskottet bakom den ståndpunkt som regeringen redovisade i sin faktapromemoria 2012/13:FPM80. Regeringen betonar att systemens införande måste vägas bl.a. mot att tidigare erfarenheter visar att det är förenat med stora utmaningar att införa nya stora it-system och dessutom svårt att beräkna den faktiska kostnaden. som regeringen ser ett behov av ett mer modernt arbetssätt än dagens stämpling av pass, framhåller man att ett system som innehåller personuppgifter och biometri ställer stora krav på skyddet av den personliga integriteten och dataskyddet. Regeringen kommer under förhandlingarna att driva linjen att endast den information som är nödvändig ska sparas och utbytas. För svensk del ser inte regeringen något tydligt mervärde av att inrätta ett program för registrerade resenärer. Regeringen har dock förståelse för att medlemsstater med högt tryck på vissa av sina gränsövergångsställen har ett sådant behov, och i den delen är regeringens mål därför en mer flexibel förordning så att tillämpningen kan anpassas till olika medlemsstaters behov. Utskottet är alltså inte berett att ställa sig bakom förslaget att ska verka för att systemet för in- och utresa (EES) och programmet för registrerade resenärer (RTP) inte ska genomföras, och bör alltså avslå motion 2013/14:Sf392 (MP) yrkande 5. Utskottet konstaterar att regeringen vid upprepade tillfällen då gränskontrollfrågor har avhandlats i EU har lyft fram kostnadsaspekten och betonat att nyttan med en åtgärd, t.ex. att införa ett nytt system, måste överstiga de kostnader som åtgärden medför. Enligt utskottet lyfter regeringen i dessa sammanhang också fram de viktiga frågorna om personlig integritet och dataskydd på ett tillfredsställande sätt. Utskottet finner därför inte skäl till något tillkännagivande med anledning av motion 2013/14:Sf392 (MP) yrkandena 3 och 4. När det gäller Eurosur framförde i samband med att förslaget subsidiaritetsprövades kritiska synpunkter till kommissionen i ett motiverat yttrande. I kommissionens svar till betonades att Eurosur vare sig påverkar fördelningen av befogenheter eller den administrativa befogenheten mellan EU och medlemsstaterna. Inte heller ska det påverka medlemsstaternas jurisdiktion eller ersätta några befintliga system. Kommissionen anförde vidare att den huvudsakliga anledningen till att Eurosur skulle tas i bruk redan fr.o.m. var det omedelbara behovet av att bättre skydda migranters liv vid de yttre gränserna. Ett samarbete på EU-nivå är enligt utskottet nödvändigt för att säkerställa övervakningen och säkerheten vid EU:s yttre gräns. Utskottet, som konstaterar att Eurosur nu har tagits i bruk, vill betona att systemet syftar till att förbättra förmågan att förhindra olaglig invandring, gränsöverskridande brottslighet och dödsolyckor till havs när båtar med migranter och flyktingar kapsejsar. Det ska dessutom understrykas att medlemsstaterna fortfarande själva är ansvariga för den inre säkerheten och för att kontrollera de yttre gränserna. Utskottet utgår från regeringen noga kommer att följa det praktiska genomförandet av Eurosur och kommande utvärderingar. Det saknas enligt utskottet anledning för att göra något tillkännagivande i frågan. Med detta avstyrker utskottet motion 2013/14:Sf392 (MP) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om EU:s bekämpning av gränsöverskridande it-brottslighet. I motion 2012/13:Ju282 av och (båda S) begärs att regeringen aktivt ska verka för att öka EU:s resurser för bekämpning av gränsöverskridande it-brottslighet. antogs en EU-strategi för inre säkerhet (KOM(2010) 673). Strategin bygger på fem strategiska mål, varav ett är att förbättra it-säkerheten. Kommissionen lämnade den första rapporten om genomförandet av strategin 2011. Kommissionen lyfte då fram kampen mot organiserad brottslighet och it-brottslighet som de två största utmaningarna (KOM(2011) 790). Kommissionen framhöll att även om internet är gränslöst, så upphör möjligheterna att lagföra dessa brott vid de nationella gränserna. Medlemsstaterna behöver därför ta ett samlat grepp på EU-nivå för att lägga fram en gemensam lösning. Kommissionens andra rapport om genomförandet av strategin lämnades (KOM(2013) 179). I den rapporten pekar kommissionen på den strategi för it-säkerhet i EU som antogs , (2013) 1. Syftet med den strategin är att stärka förmågan att stå emot angrepp och förbättra nät- och informationssäkerheten samt att drastiskt minska it-brottsligheten m.m. I rapporten framhåller kommissionen vidare att man nu har inrättat ett europeiskt centrum mot it-brottslighet (EC3) vid Europol. Centrumet inrättades och ska i nära samarbete med Eurojust stödja EU:s kapacitet att hantera det växande och komplexa hot som it-brottsligheten utgör samt fungera som sambandspunkt i it-brottsrelaterade frågor. Enligt rapporten skulle kommissionen se till att centrumet vidtar åtgärder så att det fungerar fullt ut. Som ett annat exempel på strategiska åtgärder på it-området nämner kommissionen EU:s och initiativ att inrätta en global allians mot sexuella övergrepp mot barn på internet (KOM(2012) 196). Kommissionen pekar vidare på att och rådet arbetar med att förhandla fram ett förslag till direktiv om angrepp mot informationssystem (KOM(2010) 517). Direktivets syfte är att tillnärma medlemsstaternas straffrättsliga bestämmelser på it-området. Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om nät- och informationssäkerhet (KOM(2013) 48). Förslaget handlade om hur man ska förbättra säkerheten för internet och för privata nät och informationssystem som behövs för att samhället och ekonomin ska fungera. ställde sig kritisk till förslaget och anförde i ett motiverat yttrande att det var alltför omfattande och långtgående och kostade oproportionerligt mycket i förhållande till vilka förbättringar det kan förväntas leda till. Enligt borde varje EU-land få genomföra förslagen utifrån sina egna förutsättningar. framhöll att det bästa sättet att stärka nät- och informationssäkerheten i hela EU inte är tvingande lagstiftning utan samverkan mellan länderna och ett aktivt nationellt arbete (utl. 2012/13:FöU11, rskr. 2012/13:185). Mot bakgrund av det ambitiösa och omfattande arbete som pågår inom EU för bekämpning av it-brottsligheten finns det enligt utskottet inte skäl för att göra ett tillkännagivande om saken. Motion 2012/13:Ju282 (S) bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår två motioner om att ska vidta åtgärder för att stoppa tvångsbeskattning av exileritreaner. Jämför reservation 36 (S, MP, V). I motion 2012/13:Ju340 av Arhe Hamednaca m.fl. (S) begärs att ska tillkännage för regeringen att borde lagstifta mot den typ av tvångsbeskattning som drabbar exileritreaner. Ett liknande yrkande finns i motion 2013/14:Ju358 av (FP). Utskottet har inhämtat följande upplysningar från . Enligt folkrätten har en stat rätt att lagstifta om beskattning av medborgare utanför dess gränser. Det är dock inte tillåtet för en stat att vidta exekutiva åtgärder på annan stats territorium utan dess samtycke. Regeringen har inte gett den eritreanska staten tillstånd att vidta sådana exekutiva åtgärder för indrivning av denna skatt i . Om olagliga åtgärder vidtagits av den eritreanska ambassaden står detta i strid med om diplomatiska förbindelser, vilket kan föranleda åtgärder från regeringen. Det åligger polisen och andra rättsvårdande myndigheter att utreda om brott begåtts. antog resolution i vilken man beslutade att ska upphöra med användande av utpressning, hot om våld, bedrägeri och andra olagliga åtgärder för att driva in skatt från den eritreanska diasporan. beslutade även att stater ska vidta lämpliga åtgärder, i enlighet med internationell rätt, för att hålla individer som agerar i strid med resolutionen och nationell lagstiftning ansvariga. Stater uppmanades också att vidta lämpliga åtgärder i enlighet med nationell lagstiftning och internationella instrument, inklusive Wienkonventionerna, för att förhindra att sådana individer kan underlätta ytterligare överträdelser. Som medlemsstat i FN är under kapitel VII skyldig att efterfölja säkerhetsrådets resolutioner. I enlighet med säkerhetsrådsresolution rapporterade till säkerhetsrådet vilka åtgärder som tagits för att genomföra resolutionen. bekräftade att indrivning av skatt genom brottsliga åtgärder var en fråga för svenska polisen och andra rättsvårdande myndigheter att hantera. informerade också om att denna och andra resolutioner publicerats på regeringen hemsida för sanktioner. Några fall av påstådd indrivning av skatt med olagliga metoder har polisanmälts. i beslutade att lägga ner förundersökningen av ett antal fall som polisanmälts. Enligt åklagaren kunde brott inte styrkas. Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt motionsyrkanden med önskemål om lagstiftning mot tvångsbeskattning av exileritreaner (bet. 2011/12:JuU15 s. 32 f.). Utskottet anförde då bl.a. att om någon företrädare för agerar på ett kriminellt sätt mot personer i måste det i första hand vara en sak för rättsväsendet att hantera inom ramen för gällande lagstiftning. Den kan konstateras att det enligt folkrätten i och för sig är tillåtet för en stat att beskatta medborgare som är bosatta utomlands. Det är dock inte tillåtet för en stat att utan samtycke vidta åtgärder på en annan stats territorium för att driva in skatten. Om dessa åtgärder inbegriper kriminella handlingar ska det givetvis lagföras och bestraffas. Det anförda innebär att om en företrädare för i indrivningssyfte agerar på ett kriminellt sätt (t.ex. med olaga förföljelse, utpressning eller hot) mot någon i ska det hanteras av rättsväsendet inom ramen för gällande lagstiftning. Det bör understrykas att för att denna typ av agerande ska komma till myndigheternas kännedom krävs i normalfallet att den som har drabbats polisanmäler saken. Utskottet kan inte se behov av någon ny lagstiftning eller liknande för att bemöta kriminella handlingar just i samband med skatteindrivning. Utskottet föreslår därför att avslår motionerna 2012/13:Ju340 (S) och 2013/14:Ju358 (FP). Utskottets förslag i korthet avslår 70 motionsyrkanden med olika förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (S), 3 (MP), 4 (SD) och 5 (V). Motionsyrkandena i bilaga 2 överensstämmer helt eller delvis med yrkanden som utskottet har behandlat och avstyrkt tidigare . Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning. Motionsyrkandena behandlades i de betänkanden som listas nedan. följde utskottets förslag och avslog yrkandena. – 2010/11:JuU7 Polisfrågor – 2010/11:JuU14 Lagring av trafikuppgifter för brottsbekämpande ändamål – genomförande av direktiv /24/EG – 2011/12:JuU8 De brottsbekämpande myndigheternas tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation – 2011/12:JuU15 Polisfrågor – 2011/12:JuU22 Vissa åtgärder mot illegala vapen – 2012/13:JuU2 Att hantera brottmål effektivt – en utmaning för regeringen och rättsväsendet – 2012/13:JuU9 En ny tidsbegränsad vapenamnesti – 2012/13:JuU22 En ny kameraövervakningslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Polissamarbete i , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju316 av m.fl. (V) yrkande 9. De avtal som finns för att poliserna i ska kunna bistå varandra är inte tillräckliga. Eftersom det råder brist på poliser i stora gränsområden måste vi gemensamt använda de få poliser som finns i respektive land på ett effektivare sätt. Betänkandet Utökat polissamarbete i och EU (SOU 2011:25) innehåller förslag till förändringar av den polisiära samtjänstgöringen i . Det handlar bl.a. om arbetsrättsliga avtal, försäkringar och befogenheter. Jag anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till med de lagförslag som krävs för att betänkandets förslag ska realiseras. Alternativ till handeldvapen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju316 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:Ju259 av (S) och 2013/14:Ju279 av (M). Trots att polisens användning av handeldvapen har fått dödlig utgång i flera fall har nekat polisen att utrustas med elpistoler. Jag menar att polisen i en akut situation, t.ex. i en insats mot en psykiskt sjuk och mycket våldsam person, borde ha tillgång till ett alternativ till handeldvapen. Frågan om ett alternativ till handeldvapen för polisen bör utredas. Bevissäkring vid misstänkta miljöbrott, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju221 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Ju316 av m.fl. (V) yrkande 5. Det är för få miljöbrott som leder till en fällande dom. Detta beror bl.a. på att förundersökningarna vanligtvis inleds långt efter det att brottet begicks. Detta kan t.ex. medföra att det vatten som förorenades för länge sedan har runnit bort. Vidare kan felaktigt hanterat avfall ha forslats bort, och förorenad mark kan vara bortschaktad. Jag menar att tillsynsmyndigheterna bör få en tydligare befogenhet att göra en första bevissäkring när de upptäcker ett misstänkt miljöbrott. Bevissäkringen på brottsplatsen är minst lika viktig vid miljöbrott som vid andra brottstyper. Lag och ordning i problemområden, punkt 6 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju247 av (SD) och 2013/14:Ju345 av och (båda SD). Anmärkningsvärt nog förekommer det att polisen meddelar att de har förlorat mot ett gäng som har terroriserat en förort. Det har alltså förekommit att polisen inte har gripit en enda gärningsman, utan endast försökt att lugna ned förövarna, trots att en väktare har blivit överfallen av en knivbeväpnad grupp, polisen har utsatts för stenkastning och tre polisbilar har förstörts i vad som liknats vid ett gerillakrig. Allt detta har alltså skett vid ett och samma tillfälle. Detta är inte att upprätta lag och ordning eller att förebygga brott. Det är att retirera och ge upp kontrollen över våldsmonopolet i ett geografiskt område i . Signalen till de skötsamma personer som bor på platsen är att det inte är polisens regler som ska följas utan gängens. Det är nämligen de senare som utövar den faktiska tvångsmakten. Denna situation är ytterst beklaglig och farlig, och den banar väg för ytterligare problem och visar att polisens nuvarande taktik i sådana områden är för vek. Jag menar att det måste komma signaler från politiskt håll att polisen ska byta taktik för att upprätthålla lag och ordning när olika former av dialog- och förståelseverksamhet inte hjälper. Det måste komma signaler om att polisen ska använda den tvångsmakt som krävs för att skapa trygghet i ett område som brusat upp som i exemplet ovan. Polisens roll är inte i första hand att vara snäll mot knivbeväpnade stenkastare. Polisen ska säkerställa att alla medborgare ska kunna leva i trygghet och röra sig obehindrat, även i problemområden, utan risk eller rädsla för att utsättas för brott. Regeringen måste återkomma med förslag som ger polisen möjligheter och skyldigheter att kraftfullt åstadkomma detta. Åtgärderna ska även leda till att gärningsmännen faktiskt grips och straffas. Kräkmedel, punkt 7 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Ju204 av (SD) och 2013/14:Ju339 av (SD). Inplastade kapslar med heroin, s.k. kabbar, förvaras ofta i munnen av både langare och missbrukare. Syftet är att kapseln lätt ska kunna sväljas om man blir upptäckt. Kapseln kommer till slut ut den naturliga vägen. I kampen mot narkotikan fick polisen tidigare använda s.k. kräksirap. Man tog den misstänkte till ett sjukhus, och med hjälp av kräkmedel säkrades bevisningen .