bet · H101SoU28 · 2014-06-03 00:00:00 — 2013/14:SoU28 om statens satsningar på om statens satsningar på I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:204 om statens satsningar på . Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten på – Leder de i rätt riktning? (RiR 2013:20). Vidare redovisas regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser i rapporten. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2013/14:204 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (FP), (S), (S), (C), (MP), (KD), Per Ramhorn (SD), (V) och Shadiye Heydari (S). Ärendet och dess beredning överlämnade satsningar på – Leder de i rätt riktning? (RiR 2013:20) till regeringen . informerade riksrevisor socialutskottet om granskningsrapporten (RiR 2013:20). Regeringen återkom till med skrivelse 2013/14:204 om statens satsningar på . I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2013/14:204 om statens satsningar på . Ingen motion har väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten på – Leder de i rätt riktning? (RiR 2013:20). Vidare redovisas regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser i rapporten. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. om statens satsningar på Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2013/14:204 till handlingarna. har granskat statens satsningar på i hälso- och sjukvården. Resultatet av granskningen redovisas i granskningsrapporten. Enligt bedömning har statens satsning på i hälso- och sjukvården, genom överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL), inte skapat rätt incitament för vårdverksamheter att registrera i kvalitetsregister och använda uppgifter ur dem för kvalitetsutveckling. Viljan att på få i gång en bred registrering, hög täckningsgrad och ökad användning av kvalitetsregistren för flera olika ändamål förefaller enligt motverka statens intention om att vårdverksamheterna själva ska utforma hur de utvecklar vården. slutsats är att vårdpersonalens incitament att registrera är nyckeln till användbara register. bedömning är att problemen med att kvalitetsregistren bidrar till ökad administration i vården har underskattats, liksom problemen att vårdenheterna inte ser att uppgifterna som finns i registren är användbara för lokalt kvalitetsarbete, att registren är alltför styrda uppifrån och att många register är läkardominerade. Att det dessutom enligt blivit ökat fokus på forskning i statens intentioner och även i satsningarna förstärker enligt bilden av att vårdverksamheterna inte står i centrum för statens insatser. Prestationsersättningen från staten till landstingen inom äldre- och psykiatrisatsningarna är enligt problematiska. Prestationsersättningen har visserligen lett till ökad registrering, men det betyder inte att användbarheten har ökat. Orsakerna till problem i användningen har enligt inte tagits på tillräckligt stort allvar, och prestationsersättningarna kommer inte åt problemets kärna. menar att de enskilda klinikerna själva i högre utsträckning bör få bestämma om kvalitetsregister ska vara en del av det egna kvalitetsutvecklingsarbetet, eftersom olika kliniker har olika förutsättningar. Prestationsersättningarna resulterar enligt dessutom i att klinikernas lagfästa frivillighet att delta utmanas. Eftersom kvalitetsregister bidrar med underlag till öppna jämförelser finns det enligt en uppenbar motsättning mellan en rättvisande registrering av god kvalitet och olika vårdgivares intressen att i konkurrens med andra vårdgivare framstå i god dager. vill också peka på risken att statens omfattande satsningar på kvalitetsregister leder till ett omotiverat stort system med olika mått som förenklar mätningar av vissa begränsade aspekter av vården, men som inte direkt stärker utvecklingen av vårdkvaliteten i bredare bemärkelse. I val av uppföljningsmått ligger också en styrning eftersom det innebär att vården också anpassar sin verksamhet i enlighet med dessa mått på bekostnad av värden och handlingar som är svårare att mäta. Stora uppföljningssystem är dessutom kostsamma. vill slutligen uppmärksamma att en grundförutsättning för att ska kunna användas är att befolkningen har tilltro till att de uppgifter som registreras används med bibehållen integritet. Registreringen är frivillig för patienten. menar att patienternas vilja att delta i registren närmast förefaller tas för given i vården. Utifrån granskningens iakttagelser och slutsatser rekommenderar regeringen att göra följande: Överväga att minska omfattningen av statens satsningar genom att göra en analys och prioritering av vilka områden och indikatorer som är viktigast för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet. Göra en samlad analys av resultaten av prestationsersättningarna. Om prestationsersättningarna inte tydligt bidrar till kvalitetsutveckling i vårdverksamheten bör regeringen ompröva resursinsatsen. Tydliggöra statens framtida ansvar för de nationella kvalitetsregistren. En utgångspunkt kan enligt vara ett långsiktigt statligt stöd till utvecklingen av register med en ambitionsnivå motsvarande tiden före kvalitetsregisteröverenskommelsen. Regeringens bedömning av rekommendationer Minska omfattningen av satsningen på kvalitetsregister rekommenderar regeringen att överväga att minska omfattningen av statens satsningar genom att göra en analys och prioritering av vilka områden och indikatorer som är viktigast för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet. Regeringen prioriterar vikten av hög effektivitet och god kvalitet i all offentligt finansierad vård och omsorg, och att vården och omsorgen ska vara kunskapsbaserad och patientcentrerad. För att ha möjlighet att öka kvaliteten och säkerheten i vården och omsorgen behöver personalen kontinuerligt få återkoppling på sina egna och andras bedömningar och insatser. För att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete måste man veta vad man gör och vilket resultat det medför för patienterna. En sådan systematik har utvecklats genom de nationella kvalitetsregistren. I kvalitetsregistren har hälso- och sjukvården tagit ställning till vad som ska mätas, vilka uppgifter som behövs för att göra det, hur det ska göras, vilka mätpunkter och uppföljningsintervall som ska gälla, vilka patientrapporterade utfallsmått som ska användas, vilken personal som ska ha tillgång till uppgifterna etc. En viktig del i regeringens ansträngningar för att utveckla kvaliteten i hälso- och sjukvården och är att möjliggöra öppna och transparenta jämförelser av kvalitet och resultat. En förutsättning för att kvalitet systematiskt ska kunna utvecklas och förbättras är att den mäts och analyseras. Internationellt råder stor enighet om vikten av att systematiskt följa upp hälso- och sjukvårdens kvalitet, och ligger i framkant i ett internationellt perspektiv. konstaterar i sin rapport of Health Care Quality att har en imponerande meritlista när det gäller att mäta vårdkvalitet, där utgör den primära källan för diagnosspecifika kvalitetsindikatorer. Regeringen och SKL har tecknat en överenskommelse om utvecklingen av för perioden –2016. Överenskommelsen om de nationella kvalitetsregistren är unik såtillvida att landstingen tillsammans bidrar av satsningens finansiering. Myndigheten för vårdanalys har regeringens uppdrag att utvärdera satsningen. Vårdanalys ska redovisa utvärderingen i två delar. En delrapport ska redovisas , och en samlad slutrapport ska redovisas när satsningen är avslutad. Satsningen följs även upp i ett oberoende följeforskningsprojekt som utförs av , och . fattade beslut om att inleda en granskning av om statens satsning på kvalitetsregister är utformad på ett sådant sätt att den främjar en systematisk och fortlöpande utveckling och säkring av vårdens kvalitet. Mot bakgrund av att granskning påbörjades som satsningen på inleddes, och avslutades av den totalt femåriga satsningen, anser regeringen att granskningen har genomförts i ett för tidigt skede för att några tillförlitliga slutsatser ska kunna dras. I och med att granskningen genomfördes i starten av satsningen berör iakttagelser till stor del utvecklingsområden som redan är kända för regeringen och som det inom kvalitetsregistersatsningen pågår insatser för att förbättra och hantera. Det är regeringens uppfattning att den utökade satsningen på de nationella kvalitetsregistren, som har möjliggjorts genom överenskommelsen mellan staten och SKL, har skapat ett ökat engagemang kring kvalitetsuppföljning och verksamhetsförbättring på alla nivåer, och möjliggjort en professionalisering av utvecklingsarbetet. Det är en positiv utveckling. Förändringsarbete tar tid, och regeringen ser således inga skäl att avbryta satsningen. Regeringen är dock medveten om att vissa utmaningar och risker uppstår i ett brett utvecklingsarbete med många aktiviteter som involverar många aktörer på många nivåer. Styrgruppen för följer noga utvecklingen och för kontinuerligt dialog om nödvändiga prioriteringar. Regeringen gör löpande prioriteringar av vilka områden och indikatorer som är viktigast för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet på nationell nivå. Detta sker t.ex. genom Öppna jämförelser och genom uppdrag till myndigheter, dels inom särskilda områden såsom patientsäkerhet och jämlikhet i vården, dels genom övergripande vidareutveckling av indikatorer för den nationella uppföljningen. Samlad analys av prestationsersättningarna rekommenderar att regeringen gör en samlad analys av resultaten av prestationsersättningarna inom ramen för överenskommelserna på psykiatriområdet och om de mest sjuka äldre. Regeringen följer noga de prestationsbaserade ersättningarna som lämnas inom ramen för psykiatrisatsningen och satsningen på de mest sjuka äldre. Myndigheten för vårdanalys har konstaterat att det finns ett behov av att utvärdera de prestationsbaserade ersättningarna, och har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen PRIO psykisk ohälsa –2017. Vårdanalys ska lämna årliga lägesrapporter till . Statskontoret har regeringens uppdrag att utvärdera överenskommelsen om en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. I uppdraget ingår att följa upp och utvärdera stödet till ett långsiktigt förbättringsarbete, prestations- och resultatersättningen samt grundläggande krav för att förbättra vården och omsorgen. Statskontoret ska lämna in en samlad slutrapport . Vårdanalys har gjort en första analys av prestationsbaserad ersättning som statligt styrmedel av vården och omsorgen. Myndighetens bedömning är att prestationsbaserad ersättning är ett styrmedel som ger kraftiga effekter ute i verksamheterna men att det också är förknippat med vissa risker. Vårdanalys lämnar i sin rapport ett antal rekommendationer för hur styrmedlet skulle kunna utvecklas. Rapporten utgör ett underlag i regeringens fortsatta arbete. Regeringen omprövar också kontinuerligt de prestationsbaserade ersättningarna inom ramen för respektive överenskommelse. Regeringen avser inte att genomföra ytterligare analyser av de prestationsbaserade ersättningarna med anledning av rekommendation. Statens framtida ansvar för de nationella kvalitetsregistren rekommenderar regeringen att tydliggöra statens framtida ansvar för de nationella kvalitetsregistren. Överenskommelsen mellan staten och SKL löper –2016. Den gemensamma satsningen är föremål för utvärdering genom Myndigheten för vårdanalys samt oberoende forskningsprojekt som utförs av tre olika lärosäten. Vårdanalys lämnar sin första utvärderingsrapport . Utvärderingarna kommer att vara bärande för ställningstagandet om statens framtida engagemang. Regeringen avser att återkomma i frågan. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte ger skäl till några ytterligare åtgärder från regeringens sida, och rapporten anses därmed vara slutbehandlad. De nationella kvalitetsregistren används för kvalitetsutveckling, uppföljning och forskning inom hälso- och sjukvården och omsorgen. Det finns många exempel på att kvalitetsregistren har bidragit till förbättrade medicinska resultat, bättre effektivitet och till att patienters delaktighet i vården har ökat. De nationella kvalitetsregistren är en stor tillgång för hälso- och sjukvården och omsorgen genom att de har bidragit till de goda resultat för patienter och brukare som kan uppvisa i internationella jämförelser. Kvalitetsregistren har utvecklats primärt för att stödja det kliniska förbättringsarbetet, men är också en av huvudkällorna till Öppna jämförelser. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer när det gäller statens satsningar på . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2013/14:204 om statens satsningar på .