bet · H101SoU22 · 2014-05-13 00:00:00 — 2013/14:SoU22 Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel I betänkandet behandlas regeringens proposition Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (2013/14:93). Vidare behandlas ett antal motionsyrkanden om olika läkemedelsfrågor från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. Några av motionsyrkandena behandlas förenklat eftersom de dels rör förhållande där beslutanderätten enligt den gällande ordningen inte ligger hos , dels tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare (se bilaga 3). Det har inte kommit in någon följdmotion med anledning av propositionen. Utskottet ställer sig i huvudsak bakom och tillstyrker regeringens förslag till lagar om ändringar i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., lagen (2009:366) om handel med läkemedel och lagen (1996:1156) om receptregister. En av de nya reglerna i lagen om läkemedelsförmåner innebär att det blir möjligt att byta ut förskrivna parallellimporterade läkemedel mot billigare original. Även förutsättningarna för farmaceuter att motsätta sig ett utbyte genom att kryssa i en ruta på receptet (s.k. farmaceutkryss) förtydligas i lagen. För att tillgodose en god läkemedelsförsörjning införs en skyldighet för innehavare av godkännande för försäljning att tillhandahålla periodens vara. Skyldigheten gäller i förhållande till ett öppenvårdsapotek. Det öppenvårdsapotek och den innehavare av godkännande för försäljning som inte följer reglerna om utbyte respektive tillhandahållande av periodens vara får betala en sanktionsavgift som ges rätt besluta om. Den nya bestämmelsen i handel med läkemedel innebär att öppenvårdsapotek som inte direkt kan tillhandahålla ett läkemedel eller en vara som omfattas av apotekens tillhandahållandeskyldighet ska informera konsumenten om på vilket eller vilka apotek läkemedlet eller varan är tillgänglig. För att underlätta Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn över bestämmelserna om utbyte föreslås ändringar i lagen om receptregister. Genom ändringarna får receptregistret hos innehålla uppgift om att expedierande farmaceut på öppenvårdsapotek har motsatt sig ett utbyte samt skälen för det. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I denna del finns 15 reservationer och 2 särskilda yttranden. Lagändringarna i fråga om farmaceutkryss föreslås träda i kraft och övriga ändringar . Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2012/13:So293 av (S), 2012/13:So590 av (MP), 2013/14:So283 av och (båda MP) yrkandena 1–3, 2013/14:So315 av (M), 2013/14:So316 av (M), 2013/14:So349 av (MP) yrkande 3 och 2013/14:So665 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 1 (MP) 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 10. Reservation 2 (S, MP) Reservation 3 (V) Försäljning av receptfria läkemedel 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2013/14:So665 av m.fl. (MP) yrkande 1. Reservation 4 (S, MP, V) 2012/13:So220 av m.fl. (V), 2012/13:So275 av (S), 2013/14:So400 av m.fl. (V) yrkande 37 och 2013/14:So409 av (S). Ökad tillgänglighet till läkemedel 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 10, 2012/13:So231 av (S) yrkandena 1–5, 2012/13:So257 av (S), 2012/13:So326 av m.fl. (S), 2012/13:So386 av och (båda S), 2012/13:So508 av (S), 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 23, 2012/13:So562 av och (båda S), 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 6, 12 och 14–16, 2013/14:So270 av (S), 2013/14:So294 av och (båda S) yrkande 2, 2013/14:So432 av (S) yrkandena 1–4, 2013/14:So479 av och (båda S), 2013/14:So494 av m.fl. (S) och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 5 (S) Reservation 6 (V) Reservation 7 (SD) Prissättning och upphandling av läkemedel 2012/13:So490 av Finn (M), 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkande 11, 2013/14:So294 av och (båda S) yrkande 1 och 2013/14:So472 av (FP). Reservation 8 (V) Tillgång till nya läkemedel 2012/13:So256 av (S) yrkande 4, 2012/13:So521 av och (båda SD), 2013/14:So266 av (S) yrkande 4, 2013/14:So349 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2013/14:So510 av (FP). Reservation 9 (MP) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., 2. lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., 3. lag om ändring i lagen (2009:366) om handel med läkemedel, 4. lag om ändring i lagen (2013:1026) om ändring i lagen (2013:624) om ändring i lagen (2013:39) om ändring i lagen (2009:366) om handel med läkemedel, 5. lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister med den ändringen att i 6 § näst sista stycket sista meningen ersätts orden "vid vilken" med ordet "där", 6. lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister. Därmed bifaller proposition 2013/14:93 punkterna 1–6. 2012/13:So206 av m.fl. (V) yrkande 6, 2012/13:So380 av m.fl. (S), 2012/13:N272 av m.fl. (V) yrkande 10 i denna del, 2013/14:So214 av m.fl. (V) yrkandena 9, 19 och 20, 2013/14:So351 av m.fl. (S) och 2013/14:So665 av m.fl. (MP) yrkande 3. Reservation 10 (MP) Reservation 11 (V) Förbättrad användning av läkemedel 2012/13:So399 av (SD), 2012/13:So547 av Finn m.fl. (M), 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 22, 2012/13:So596 av m.fl. (MP) yrkande 14, 2013/14:So498 av och (båda S), 2013/14:So594 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 23. Reservation 12 (SD) 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 25 och 26. Reservation 13 (MP, V) 2012/13:So202 av och (båda KD), 2012/13:So578 av och (båda SD) och 2013/14:So660 av och (båda SD). Reservation 14 (SD) 2012/13:So256 av (S) yrkande 2, 2012/13:So368 av (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2013/14:So266 av (S) yrkande 2. 2013/14:So407 av och (båda S) och 2013/14:So541 av i m.fl. (S). Reservation 15 (S, MP, V) Läkemedelsfrågor – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (C), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (S), (S), (C), Per Ramhorn (SD), (V), (M), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlas proposition Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (prop. 2013/14:93) i vilken regeringen föreslår att antar förslag till lagar om ändringar i – lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. – lagen (2009:366) om handel med läkemedel – lagen (1996:1156) om receptregister. I ärendet behandlas också ett antal motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2012 och 2013. Några av motionerna som dels rör förhållande där beslutanderätten enligt den gällande ordningen inte ligger hos , dels tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , behandlas emellertid förenklat (se bilaga 3). Det har inte kommit in någon följdmotion med anledning av propositionen. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. Utskottet föreslår i ärendet en smärre redaktionell korrigering när det gäller regeringens lagförslag i förslagspunkten 8.5. Vid ett utskottssammanträde informerade departementsrådet , , och generaldirektör , , om läkemedel som på företagens egen begäran utesluts ur högkostnadsskyddet. Utskottet har i ärendet tagit emot en skrivelse från LIF – de forskande läkemedelsföretagen (1937-2013/14). Propositionen innehåller förslag som syftar till att uppnå målen om en modern hälso- och sjukvård som är tillgänglig för alla på lika villkor. Den prismodell som presenteras ska så långt möjligt bidra till tidig tillgång till nya och innovativa läkemedel som den också ska möjliggöra god kostnadskontroll i landstingen och säkerställa att prisnivån på läkemedel i ligger i nivå med den i andra jämförbara länder. I propositionen föreslås ett antal ändringar i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., lagen (2009:366) om handel med läkemedel och lagen (1996:1156) om receptregister. Regeringen bedömer att subventionsbeslutet även i fortsättningen bör vara ett nationellt åtagande och baseras på den etiska plattformen. Den värdebaserade prissättningen bör dock utvecklas i syfte att säkerställa att läkemedel är kostnadseffektiva under hela livscykeln och om möjligt öka kostnadseffektiviteten vid nyintroduktion och omprövningar av läkemedel. Det föreslås en ny takprismodell för vissa äldre läkemedel utan generisk konkurrens. Regeringen föreslår vidare en förtydligad förhandlingsrätt för öppenvårdsapoteken i fråga om inköpspriset för vissa läkemedel. Den nuvarande generikamodellen bör bibehållas. Öppenvårdsapotekens skyldighet att byta ut läkemedel som har utsatts för generisk konkurrens (utbyte till s.k. periodens vara) kvarstår också. Ett brett arbete med att stärka patientsäkerheten bör enligt regeringen initieras inom ramen för den befintlig modellen. En nyhet som föreslås är att det även ska bli möjligt att byta ut förskrivna parallellimporterade läkemedel mot billigare original. Förutsättningarna för farmaceuter att motsätta sig ett utbyte (s.k. farmaceutkryss) förtydligas i lag. För att underlätta Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) tillsyn över bestämmelserna om utbyte föreslås att receptregistret hos ska få innehålla uppgift om att expedierande farmaceut på öppenvårdsapoteket har motsatt sig ett utbyte samt skälen för det. ska även lämna ut dessa uppgifter till TLV. För att tillgodose en god läkemedelsförsörjning föreslås en skyldighet för innehavare av godkännande för försäljning att tillhandahålla periodens vara. Det öppenvårdsapotek och den innehavare av godkännande för försäljning som inte följer reglerna om utbyte respektive tillhandahållande av periodens vara föreslås få betala en sanktionsavgift som TLV ska besluta om. Propositionen innehåller även förslag om att öppenvårdsapotek som inte direkt kan tillhandahålla ett läkemedel eller en vara som omfattas av apotekens tillhandahållandeskyldighet ska informera konsumenten om på vilket eller vilka öppenvårdsapotek läkemedlet eller varan är tillgänglig. Det lämnas även förslag som syftar till att underlätta tillsyn av öppenvårdsapotekens tillhandahållandeskyldighet. Förslagen i fråga om farmaceutkryss föreslås träda i kraft och övriga förslag . Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel Utskottets förslag i korthet bifaller i huvudsak regeringens förslag till lagar om ändringar i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., lagen (2009:366) om handel med läkemedel och lagen (1996:1156) om receptregister. avslår motioner om bl.a. apoteksomregleringen, apotekspersonalens kompetens, försäljning av receptfria läkemedel, ökad tillgänglighet, tillgång till nya läkemedel, apotek i glesbygden, förbättrad användning av läkemedel, barn och läkemedel, miljö och läkemedel, särläkemedel och läkemedelsförsäkringen. Jämför reservationerna 1 (MP), 2 (S, MP), 3 (V), 4 (S, MP, V), 5 (S), 6 (V), 7 (SD), 8 (V), 9 (MP), 10 (MP), 11 (V), 12 (SD), 13 (MP, V), 14 (SD) och 15 (S, MP, V). Prissättning av originalläkemedel utan generisk konkurrens God läkemedelstillgång och kostnadskontroll – en viktig förutsättning för en modern hälso- och sjukvård En prismodell för öppenvårdsläkemedel har enligt regeringen betydelse för möjligheterna att uppnå målen om en modern hälso- och sjukvård som är tillgänglig på lika villkor. Målsättningarna medför ett antal krav på modellen. Den ska så långt möjligt bidra till tidig tillgång till nya och innovativa läkemedel och säkerställa att det vi betalar för läkemedel inte överstiger värdet för detsamma. ska den också möjliggöra god kostnadskontroll i landstingen och säkerställa att prisnivån på läkemedel är i nivå med den i andra jämförbara länder. Utmaningen och ambitionen är att utforma en prismodell som bidrar till att hälso- och sjukvården som helhet kan leva upp till dessa målsättningar. Goda förutsättningar för en tidig och jämlik tillgång och användning av nya innovativa läkemedel är enligt regeringen centralt för en modern och högkvalitativ hälso- och sjukvård. Med god tillgång avses att kostnadseffektiva läkemedel, såväl nya innovativa som äldre beprövade produkter, i önskvärd utsträckning ska finnas tillgängliga för sjukvården så att medicinskt motiverade behandlingar inte förhindras i onödan. I begreppet ligger också enligt regeringen att tillgången ska vara jämlik så att målsättningarna om en god vård för hela befolkningen på lika villkor uppfylls. De totala läkemedelskostnaderna påverkas av tre faktorer: pris, volym och vald kombination av olika läkemedel. Vilken volym som används påverkas främst av befolkningsstorlek, demografi och hälsotillstånd, behandlingstraditioner och tillgång till läkemedel. Kombinationen av läkemedel avser i vilken omfattning olika produkter används, t.ex. val mellan originalläkemedel och generika, men även hur läkemedlen köps in och prissätts. En välutvecklad prismodell bör enligt regeringen ge förutsättningar för en god tillgång till nya innovativa läkemedel som priset och kostnaderna för samhället blir fördelaktiga genom bedömningar av kostnadseffektivitet och kostnadskontroll. Prissättning och bedömning av kostnadseffektivitet bör utgöra viktiga steg i en sådan process. Prismodellen bör syfta till att ge sjukvårdshuvudmännen goda förutsättningar att uppnå målen om en god vård som är tillgänglig för alla på lika villkor samt ge en god kostnadskontroll och en kostnadseffektiv läkemedelsanvändning. Utveckling av den värdebaserade prissättningen Den värdebaserade prissättningen innebär att läkemedel prissätts utifrån det värde de tillför till patienter, hälso- och sjukvård och samhället i stort. Det är läkemedelsföretagen som ansöker om att ett läkemedel ska prövas för subvention. () beslutar enligt 15 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. om ett öppenvårdsläkemedel ska subventioneras eller inte. När TLV prövar ansökningar om att inkludera läkemedel i förmånerna gör TLV en samlad bedömning. Utgångspunkten är de principer som beslutat om och som beskrivs i propositionen Prioriteringar inom hälso- och sjukvården (1996/97:60). Denna etiska plattform, som ska användas vid all prioritering inom hälso- och sjukvården, innehåller tre principer: människovärdesprincipen, behovs- och solidaritetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. När en leverantör ansöker om att ett läkemedel ska omfattas av läkemedelsförmånerna, dvs. att patienter som får läkemedlet förskrivet kan köpa detsamma till subventionerat pris på öppenvårdsapotek, lämnas en ansökan till TLV med begärt pris och ett hälsoekonomiskt underlag som dokumenterar det värde läkemedlet skapar genom förbättrad hälsa. TLV gör en analys baserad på underlaget. Om analysen visar att läkemedlet är kostnadseffektivt till det begärda priset beslutas att läkemedlet ska omfattas av förmånerna. TLV fastställer det pris som leverantören har begärt, vilket blir öppenvårdsapotekens inköpspris. Vidare beräknas och fastställs öppenvårdsapotekens försäljningspris. Regeringen anser att subventionsbeslutet fortsatt bör vara ett nationellt åtagande och baseras på den etiska plattformen. Den värdebaserade prissättningen bör emellertid enligt regeringen utvecklas i syfte att säkerställa att läkemedel är kostnadseffektiva under hela läkemedlets livscykel. Den värdebaserade prissättningen bör även utvecklas i syfte att öka kostnadseffektiviteten vid nyintroduktion av läkemedel men även vid omprövningar av läkemedel. Målsättningen med att utveckla den värdebaserade prissättningen är att åstadkomma en mer kostnadseffektiv läkemedelsanvändning i genom att bl.a. TLV ökar effektiviteten i arbetet med att säkerställa en god kostnadskontroll under ett läkemedels hela livscykel. För att åstadkomma detta behöver TLV enligt regeringen tillämpa nya instrument och utveckla befintliga. Exempel på nya instrument är den utvecklade takprismodellen. Befintliga instrument som också kan utvecklas, menar regeringen är ökad effektivitet i omprövningarna och ökad kvalitet i uppföljningen av läkemedel i klinisk vardag. Ett fördjupat samarbete med landstingen, i syfte att samordna pris- och volymkomponenterna inom ramen för pris- och subventionsbesluten på TLV, är också en angelägen insats. Regeringen har i budgetpropositionen angett att den överenskommelse som regeringen har tecknat med () i kombination med att TLV ska utveckla den värdebaserade prissättningen ska åstadkomma besparingar.1[ Se dnr S2013/6192/FS. LIF är branschorganisationen för forskande läkemedelsföretag verksamma i .] Överenskommelsen och en utveckling av den värdebaserade prissättningen ska sammantaget generera besparingar motsvarande 2014, 2015, 2016 och 2017. Regeringen anser att TLV bör – se över möjligheterna att utveckla och effektivisera arbetet med att säkerställa att läkemedlet är fortsatt kostnadseffektivt i samband med nya indikationer blir godkända – utreda vidare om det är möjligt för TLV att utveckla möjligheten till överläggning i syfte att möjliggöra att även volymkomponenten kan inkluderas i samband med ett förmånsbeslut – utreda vidare om det är möjligt att låta landstingen utnyttja sin rätt att begära prisändringar och överlägga med TLV i beslutsärenden i väsentligt större omfattning än . Regeringen menar vidare att det går att utveckla arbetet med att identifiera i vilka situationer en terapigrupp ska omprövas men även att själva omprövningarna kan utvecklas ytterligare Utvecklad takprismodell för vissa äldre läkemedel Utifrån de prisjämförelser som redovisas i Läkemedels- och apoteksutredningens betänkande (SOU 2012:75) anser regeringen att har en prisnivå som ligger i nivå med den i andra jämförbara länder för framför allt nyintroducerade läkemedel. När det gäller läkemedel som har funnits på marknaden anser regeringen att har en högre prisnivå för vissa läkemedel än den i andra jämförbara länder. Det finns således en potential att uppnå lägre priser på framför allt äldre läkemedel i . Prissättningen av vissa äldre läkemedel går därmed enligt regeringen att utveckla. När det gäller att utveckla takprismodellen för vissa äldre läkemedel föreslås därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förutsättningar för ändring av inköpspris och försäljningspris för ett läkemedel inom läkemedelsförmånerna om det har gått efter det att läkemedlet godkänts för försäljning, eller om det finns läkemedel som är utbytbara mot läkemedlet och som marknadsförs till öppenvårdsapotek i . Syftet med bemyndigandet är att skapa en enkel och förutsägbar takprismodell för läkemedel inom läkemedelsförmånerna. Modellen ska också ta hänsyn till behovet av att säkerställa en fortsatt god tillgång till läkemedel på den svenska marknaden. Med modellen sänks priserna löpande på äldre läkemedel. Prissänkningar inom ramen för den utvecklade takprismodellen ska utformas på ett sätt som så långt möjligt motsvarar naturlig priskonkurrens. Den utvecklade takprismodellen omfattar alla läkemedel utom de som har bedömts som utbytbara enligt den nuvarande lydelsen i 21 § andra stycket lagen om läkemedelsförmåner m.m. och som fått ett takpris fastställt av TLV. Eftersom en utvecklad takprismodell beaktar tiden för patentutgång är det enligt regeringen mindre risk för att läkemedel lämnar läkemedelsförmånerna i samband med att priset sänks . Regeringens bedömning är också att det är betydligt lättare för de lokala marknadsbolagen att anpassa prisnivån lokalt när väl patentet har fallit, vilket borde skapa goda förutsättningar för en fortsatt god och bred tillgång till effektiva läkemedel även efter att de varit godkända . Den utvecklade takprismodellen ska också ses i relation till den överenskommelse som regeringen har tecknat med LIF som sträcker sig (S2013/6192/FS). Regeringens samlade bedömning utifrån ovanstående är att en utvecklad takprismodell som utgår från överenskommelsen med LIF på ett bättre sätt, än genom att införa internationell referensprissättning, genererar en besparing som den även fortsättningsvis säkerställer god tillgång till läkemedel i . Modellen är dessutom enkel, transparent och förutsägbar för alla aktörer, såväl industri och apotek som det offentliga. Ordnat införande av nya läkemedel och strukturerad uppföljning När det gäller ett ordnat införande av nya läkemedel anser regeringen att en sammanhållen nationell introduktionsprocess för sådana läkemedel är ett viktigt steg för att optimera tidig användning av nya, innovativa och kostnadseffektiva läkemedel och undvika oönskade skillnader mellan olika landsting. Regeringens utgångspunkt är att en introduktion av nya läkemedel alltid bör ske ordnat och att användningen av nya läkemedel kopplas till systematiska uppföljningar. Det är regeringens bedömning att det finns ett behov att förbättra och samordna sjukvårdens aktiviteter i fråga om nya innovativa och kostnadseffektiva läkemedel. Mot denna bakgrund har regeringen i budgetpropositionen föreslagit en förstärkning av arbetet med ordnat införande och strukturerad uppföljning. Förenklad hälsoekonomisk bedömning av läkemedel med en försäljning av mindre omfattning Den typ av kostnadseffektivitetsbedömningar som genomförs vid det värdebaserade subventionsbeslutet utgör enligt regeringen ett viktigt underlag för prioriteringar mellan olika tillgängliga läkemedel inom sjukvården. görs sådana analyser för alla produkter som ansöker om inträde i läkemedelsförmånerna, oavsett nivå på förväntad kostnad. Regeringen menar att det går att förenkla för företagen och frigöra resurser hos TLV, men ändå behålla ett system där alla företag som vill att deras produkt ska ingå i förmånerna ansöker enligt samma förfarande och bedöms enligt samma principer. TLV kan inom ramen för gällande regelverk välja hur pass omfattande hälsoekonomiska utredningar som myndigheten bör göra för enskilda produkter enligt gällande rätt. Regeringen kommer att följa TLV:s arbete med att förenkla för företagen och frigöra resurser inom myndigheten Regeringen anser att öppenvårdsapotekens förhandlingsrätt ska förtydligas. Förhandlingsrätten avser sådana läkemedel som inte omfattas av öppenvårdsapotekens skyldighet att byta till det läkemedel som har lägst fastställt försäljningspris. Eftersom det råder tolkningsproblem om vad som avses med generiska läkemedel föreslår regeringen att detta begrepp inte ska användas i 7 a § lagen om läkemedelsförmåner m.m. Leverans till och tillhandahållande på öppenvårdsapotek Utifrån de rapporter och undersökningar som Läkemedels- och apoteksutredningen (S 2011:07) redovisar konstaterar regeringen att problemen med tillgängligheten till läkemedel på öppenvårdsapotek i princip består av tre huvudsakliga situationer. – att läkemedel inte kan expedieras direkt – att expedieringen inte sker – att kunden inte får tillräcklig information eller annan service när direktexpediering inte kan ske. Eftersom det inte finns någon skyldighet för den som innehar försäljningstillståndet att leverera läkemedel anser regeringen att det är svårt att fastställa i vilken mån leverans inte sker. Mot bl.a. den bakgrunden gör regeringen bedömningen att en allmän leveransskyldighet för läkemedelsleverantörer inte bör införas. Vad gäller frågan om en särskild leveransskyldighet för de företag som tillhandhåller läkemedel inom utbytessystemet gör regeringen dock en annan bedömning (se nedan avsnittet Tillhandahållandeskyldighet och sanktionsavgifter för leverantörer inom utbytessystemet). Regeringen anser att det saknas ett tillförlitligt underlag för att bedöma orsakerna till restnoteringarna och hur de kan åtgärdas. Det uppdrag som har redovisat i frågan bör analyseras närmare. Problemet med hållbarhet i fråga om periodens vara bör inte enligt regeringen lösas genom att TLV preciserar innehållet i apotekens inköpspris. Regeringen konstaterar att befintligt bemyndigande om utbyte i lagen om läkemedelsförmåner m.m. omfattar föreskrifter om att ett utbyte enbart ska ske till läkemedel med viss återstående hållbarhet.