bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2013/14:U13 yrkande 1 om att förebygga framtida ekonomiska kriser. Utskottet står vidare fast vid sin tidigare bedömning att inte behöver ett formellt undantag från valutaunionen. Att har godkänt fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (finanspakten) påverkar inte rättsliga ställning i förhållande till euron. Fördraget påverkar inte heller förutsättningarna för att införa euron som valuta. Utskottet ser därför ingen anledning att nu omvärdera sin tidigare bedömning. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2013/14:U12 yrkande 17 om att regeringen ska verka för att får ett formellt undantag från att införa euron som valuta. Utskottet konstaterar att Europeiska investeringsbanken (EIB) är en fristående institution inom Europeiska unionen och att ett medlemskap i automatiskt följer av ett medlemskap i . beslutade om en ökning av EIB:s kapital. Därmed avslogs motion 2012/13:Fi253 där motionärerna motsatte sig detta. Ökningen av EIB:s kapital godkändes av . Utskottet anser därför att det är uppenbart att utrikesutskottet ska avstyrka yrkande 19 i motion 2013/14:U12 om att inte ska delta i en ökning av EIB:s kapital. Utskottet erinrar om sina tidigare uttalanden om att en grundläggande utgångspunkt för EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval, och att skatter primärt är en fråga som ska beslutas nationellt. Utskottet har tidigare, liksom skatteutskottet i ett yttrande till finansutskottet, motsatt sig förslaget om att införa en skatt på finansiella transaktioner som en del av EU-budgetens egna medel. Utskottet är överens med regeringen om att egna medel till EU inte ska komma från skatter som lägger fast. Enligt utskottet finns det andra lämpliga åtgärder än en finansiell transaktionsskatt för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. driver exempelvis på för att stabilitetsavgifter och tillhörande stabilitetsfonder ska inrättas både internationellt och inom EU, och har varit vägledande när det gäller att införa stabilitetsavgifter för banker och kreditinstitut. Liksom regeringen anser utskottet att det finns bättre sätt att påverka finanssektorns agerande, såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler, än att införa en skatt på finansiella transaktioner. Utskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 4 i motion 2013/14:U11, yrkandena 2 och 9 i motion 2013/14:U13 och yrkande 20 i motion 2013/14:U12 om en skatt på finansiella transaktioner och spekulationer på finansmarknaden. Utskottet stöder regeringens arbete i förhandlingarna om EU:s budget. ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, innebärande en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin, anser utskottet. I fråga om kontroller och redovisning av EU:s medel noterar utskottet att röstade nej till rådets rekommendation till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2011. Utskottet anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 28 i motion 2013/14:U12 om budgetrestriktivitet och krav på kontroller av EU:s medel och yrkande 3 i motion 2013/14:U13 om bekämpning av oegentligheter i EU. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (FP), Per Åsling (C), (S), (M), Per (MP), (KD), (SD), (V), (M), (S), (S) och (M). 2020 och den europeiska terminen (SD) (SD) anför: 2020-strategin och den europeiska terminen inkluderar numera rättspolitiska och sociala frågor. konkurrens och marknadstillträde är bättre för att nå tillväxt och samstämmighet mellan medlemsstaternas ekonomier än harmoniserad utbildningspolitik och användning av strukturfonder. Det finns anledning att ifrågasätta om EU ska fungera genom gemensamma mål som i förlängningen omvandlas till gemensamma rekommendationer och reformer i medlemsstaterna. Regeringen bör verka för att den europeiska terminen endast ska omfatta de länder som omfattas av stödprogram eller ingår i . De nationella reformprogrammen är en av de avgörande bitarna för att EU ska kunna utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. Dessutom har den europeiska terminen utvecklats till att bli ett av de starkaste verktyg EU har för att påverka medlemsstaterna. För att medborgarna och de partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av och bilda opinion kring hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på dessa är det av avgörande vikt att regeringens förslag till ett nationellt reformprogram lämnas till i en särskild skrivelse. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U12 (SD) yrkande 4 att inte ska delta i den europeiska terminen och yrkande 5 om att regeringen presenterar ett förslag till nationellt reformprogram för genom en särskild skrivelse. Finansiellt stabilitetsstöd (SD) (SD) anför: Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) ska styras av ett råd med finansministrar. Även om beslut huvudsakligen ska tas enhälligt så öppnar detta upp för beslut genom kvalificerad majoritet under vissa förhållanden. En svensk finansminister kan alltså enkelt köras över, då röstetalet baseras på respektive lands andel av ESM:s kapital, vilket i sin tur baseras på andelen av befolkningen respektive bruttonationalprodukten. Jag ställer mig starkt negativ till att , i en eventuell framtid som en euronation, ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. Varje land måste ha en möjlighet och en rättighet att föra en ekonomisk politik som passar just det egna landet. Den s.k. korrigeringsmekanismen är oklar såväl till funktion som till tillvägagångssätt. På grund av det oklara rättsläget och för att skydda svenska skattepengar bör regeringen driva linjen att den europeiska finansiella stödmekanismen (EFSM) ska avskaffas. Så länge riskerar att dras djupare in i eurosamarbetet så måste ta avstånd från sådana ömsesidiga åtaganden som ESM. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U12 (SD) yrkande 16 om finansiellt stabilitetsstöd och ESM. Fördraget om stabilitet, samordning och styrning (SD) (SD) anför: Varje land måste ha en möjlighet och en rättighet att föra en ekonomisk politik som passar just det egna landet. En samordnad penningpolitik och en ökad centralisering av makt mellan länder med olika förutsättningar och målsättningar har kommit att innebära stora bekymmer. Hela har att vinna på fri handel och frivilligt samarbete. Här ingår att värna den inre marknaden, men även att bekämpa den tilltagande överstatligheten, den växande federalismen och nedmonteringen av fria nationer. ska därför dra tillbaka sitt godkännande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U12 (SD) yrkande 18 om att dra tillbaka godkännande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning. Ekonomiska och monetära unionen (MP) Per (MP) anför: Eurosamarbetet är en bidragande orsak till den ekonomiska krisen. Den snabba beslutstakten gör att demokratiska principer sätts åt sidan, vilket det finns en fara i. Att vidta långtgående åtgärder som inte har stöd bland befolkningen skapar inte stabilitet och trygghet i ekonomin, utan riskerar snarare att bygga in en ökad osäkerhet i det europeiska politiska och ekonomiska systemet. har återkommande fört upp diskussionen om att fördjupa den ekonomiska och monetära unionen (EMU), bl.a. med en ökad samordning av den ekonomiska politiken. Detta anser jag att regeringen med all kraft ska motverka. Centralstyrningen i EU ska begränsas, vilket betyder att medlemsländerna ska få behålla makten över sin egen ekonomiska politik. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U13 (MP) yrkande 1 om att förebygga framtida ekonomiska kriser. Ekonomiska och monetära unionen (SD) (SD) anför: har i enlighet med den nuvarande EU-förordningen och i enlighet med sitt medlemskap i en formell och rättslig skyldighet att gå med i den tredje etappen av EMU och införa euron som valuta. har till skillnad från exempelvis och inte ett formellt undantag från detta. Därför måste förhålla sig till ett eventuellt framtida medlemskap i tredje etapp och ha synpunkter på det som är att betrakta som EMU-områdets angelägenheter. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U12 (SD) yrkande 17 om att införa ett permanent svenskt undantag för EMU och euron som valuta. Europeiska investeringsbanken (SD) (SD) anför: Jag motsätter mig att ska delta i en ökning av Europeiska investeringsbankens kapital. Risken, beroende av bankens resultat, utlåningspolitik och finansiella ställning, blir för svenskt vidkommande alltför hög. Det förefaller som en olycklig princip att öka statsskulden för att låna ut medel till tredje part. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U12 (SD) av yrkande 19 om Europeiska investeringsbanken. Skatt på finansiella transaktioner (S) (S), (S), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi anser att man bör pröva någon form av beskattning av finanssektorn som dels bidrar till välfärdens finansiering, dels förbättrar finansmarknadernas funktionssätt. Tänkbara alternativ är en finansiell aktivitetsskatt eller en finansiell transaktionsskatt. Vi kan tänka oss att pröva en finansiell transaktionsskatt om den grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. Det nu aktuella initiativet om ett fördjupat samarbete mellan elva medlemsstater om en finansiell transaktionsskatt lever dock inte upp till dessa målsättningar, och ska därför inte delta i det fördjupade samarbetet. Regeringen har ansvaret för att i det fortsatta förhandlingsarbetet förvissa sig om att svenska företags valutasäkring och svenska företagsfinansieringar inte omfattas av skatten. Vi anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U11 (S) yrkande 4 om en skatt på finansiella transaktioner. Skatt på finansiella transaktioner (MP) Per (MP) anför: Mot bakgrund finanskrisen har frågan om en skatt på finansiella transaktioner fått förnyad aktualitet. presenterade ett förslag på en skatt på omsättningen av aktier, fondandelar och obligationer och beräknar att denna skulle ge årliga inkomster på , samt minska instabiliteten på finansmarknaden. Intäkterna ska användas till gröna investeringar, för förnybar energi och hållbara transporter, som stimulerar jobb, främst i fattigare delar av EU. EU ska fatta beslut om hur intäkterna används för dessa syften. Det är djupt beklagligt att den agerar bromskloss och aktivt motverkar en reform som syftar till att skapa en långsiktigt stabil ekonomi, där investeringar i den reala ekonomin ges företräde framför spekulationer i finansiella instrument. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U13 (MP) yrkande 2 om att begränsa spekulationer på finansmarknaden och yrkande 9 om att införa en skatt på finansiella transaktioner inom EU. Skatt på finansiella transaktioner (SD) (SD) anför: Frågan om en internationell finanstransaktionsskatt är relevant ur minst två aspekter. Dels är skattepolitiken en nationell angelägenhet, dels skulle en sådan skatt resultera i kapitalflykt till andra finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska hela EU:s BNP. En sådan skatt kan i princip endast införas globalt, eller inte alls. Motionärerna vänder sig därför emot en skatt på finansiella transaktioner inom EU. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U12 (SD) yrkande 20 om finansiella transaktioner. EU:s budget (MP) Per (MP) anför: pågår ett arbete med att försöka komma till rätta med problem gällande korrektheten i hur EU:s pengar används, såväl inom som i medlemsstaterna. Revisionsrätten kan dock fortfarande inte avge något ordentligt intyg om hur EU hanterar alla penningtransaktioner. borde agera mer för att oegentligheter med EU-medel ska bekämpas. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U13 (MP) yrkande 3 om att måste ta initiativ för att ytterligare bekämpa oegentligheter i EU. EU:s budget (SD) (SD) anför: Regeringen bör motverka varje försök att använda svenska skattemedel för att finansiera biståndsprojekt i andra EU-länder inom ramen för sammanhållningspolitiken. Inget medlemsland bör få tillgång till om inte landet i fråga kan visa att det inte förekommer korruption eller felanvändning av EU:s medel. Hårdare krav ska även införas på kontroller och redovisning av EU:s medel innan utbetalning. Jag anser därmed att utrikesutskottet bör tillstyrka motion 2013/14:U12 (SD) yrkande 28 om att regeringen ska verka för en avveckling av sammanhållningspolitiken samt att budgetrestriktivitet iakttas när det gäller användningen av EU:s budget. Utvecklingen inom Europeiska unionen (V) anför: I skrivelsen redogörs bl.a. för hur EU-samarbetet till stor del har präglats av det besvärliga ekonomiska läget och arbetet med fördjupningen av EMU, särskilt uppbyggnaden av en bankunion. Men anledning av detta vill jag framföra följande. Orsakerna till den ekonomiska krisen i EU är komplexa och sammanflätade, men har avslöjat betydande brister i det finansiella systemet. Eurokrisen är en strukturell kris som har sin grund i att valutaunionen låser fast länderna i en gemensam penning- och valutapolitik, som de saknar nationella centralbanker som kan agera som långivare i sista instans. Detta har lett till budgetunderskott och akuta statsfinansiella problem i en del länder i form av kraftigt stigande räntor på deras statsobligationer. Den förda politiken har alltså förlängt och fördjupat den ekonomiska krisen. Krisen visar en brist på demokratisk legitimitet när det gäller EU- och EMU-länderna. En bankunion riskerar att förstärka EU:s makt på medlemsstaternas bekostnad och att medborgare i tvingas betala till krisande banker i andra länder. Jag anser att det behövs betydligt kraftigare åtgärder för att trygga den finansiella stabiliteten. En sådan åtgärd är att införa en lag om bankdelning som separerar traditionell bankverksamhet från spekulativ investmentverksamhet. För vissa former av spekulativa verksamheter behöver förbud, reglering och tillsyn skärpas ytterligare. Elva euroländer har inlett ett fördjupat samarbete för att kunna införa en skatt på finansiella transaktioner. Syftet är bl.a. att täcka kostnader för eurokrisen och att avskräcka från transaktioner som inte förbättrar finansmarknadernas effektivitet. har därför utarbetat ett förslag till en sådan skatt. Jag vill att en sådan transaktionsskatt införs i i samband med att länderna i det fördjupade samarbetet inför den. På det sättet kan spekulativt beteende på de finansiella marknaderna motverkas, och resurser styras till mer långsiktiga investeringar i den reala ekonomin. Jag tar avstånd från en utveckling som beskär den nationella beslutanderätten över finanspolitiken inom EU. Priset för den förda krishanteringen är att krisen blir allt djupare som social, demokratisk och politisk kris. Verksamheten i Europeiska unionen har gett skatteutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelse 2013/14:115 Verksamheten i Europeiska unionen och de följdmotioner som väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § riksdagsordningen. I skrivelsen ges en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. Den tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. Tre kommittémotioner har väckts med anledning av skrivelsen: 2013/14:U11 av m.fl. (S), 2013/14:U13 av m.fl. (MP) och 2013/14:U12 av m.fl. (SD). Utskottet har inte någon invändning mot att skrivelsen läggs till handlingarna och avstyrker motionsförslagen i de delar som de berör skatteutskottets beredningsområde. I yttrandet finns sju avvikande meningar (S, MP, SD, V). Skatt på finansiella transaktioner Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden till regeringen om utformningen av olika aktivitets- och transaktionsskatter inom den finansiella sektorn och om det fördjupade samarbetet inom EU om en skatt på finansiella transaktioner. Jämför avvikande meningarna 1 (S), 2 (MP) och 3 (SD). bemyndigade elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) att inleda ett fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner (FTT). Detta skedde sedan dessa medlemsstater hade uppmanat kommissionen att lämna ett förslag till bemyndigande om ett fördjupat samarbete avseende FTT. Bakgrunden var att det vid hade bekräftats att det inte fanns enhälligt stöd för den FTT som föreslagits av kommissionen (inom EU-27). röstade ja till bemyndigandet, men gjorde tillsammans med , , , och ett gemensamt protokolluttalande i vilket undertecknande medlemsstater förutsatte att de icke deltagande medlemsstaternas intressen skulle beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget efter att bemyndigandet om ett fördjupat samarbete hade godkänts. presenterade kommissionen ett förslag till rådets direktiv om genomförande av det fördjupade samarbetet på området (se faktapromemoria 2012/13:FPM76). har förhandlingar om direktivförslaget pågått i rådets arbetsgrupp för skattefrågor. har deltagit aktivt, men har inte rösträtt. Den första läsningen av förslaget inom ramen för ett fördjupat samarbete har avslutats. Rådets rättstjänst presenterade ett yttrande om förslagets förenlighet med bl.a. . Rättstjänsten anser att förslagets etableringsprincip (när det gäller finansinstitut från icke deltagande medlemsstater) inte är förenlig med . Etableringsprincipen är basen för beskattning av företag utanför de elva deltagande medlemsstaterna vid transaktioner med anknytning till de deltagande staterna. Regeringen anser att inte ska delta i ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner. Regeringen har dock respekt för att en sådan skatt har hög politisk prioritet för flera medlemsstater. Regeringen förutsätter att de icke deltagande medlemsstaternas intressen beaktas i den fortsatta behandlingen av skatteförslaget efter att bemyndigandet om ett fördjupat samarbete godkänts. En skatt med en smalare skattebas är ett sätt att minska de negativa effekterna av FTT och skulle därför vara att föredra. Regeringen motsätter sig FTT som egna medel. I kommittémotion 2013/14:U11 av m.fl. (S) yrkande 4 anförs att någon form av beskattning av finanssektorn bör prövas. Tänkbara alternativ är en finansiell aktivitetsskatt eller en finansiell transaktionsskatt som grundas på internationella överenskommelser där de huvudsakliga finansmarknaderna ingår. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. ska inte delta i det fördjupade samarbetet om en finansiell transaktionsskatt eftersom det inte lever upp till dessa krav. Om skatten på finansiella transaktioner får en negativ effekt på skattebaser ska kräva ytterligare rabatt på medlemsavgiften som motsvarar de ökade kostnader som drabbas av. En skatt på finansiella transaktioner får varken helt eller delvis blir egna medel för EU. Regeringen måste också se till att få garantier om att inte missgynnas vare sig som en direkt följd av skatten eller genom att EU-medel framöver tilldelas generösare till de medlemsstater som ingår i det fördjupade samarbetet. I kommittémotion 2013/14:U13 av m.fl. (MP) yrkande 20 anförs att det är beklagligt att den motverkar en reform som syftar till att skapa en långsiktigt stabil ekonomi, där investeringar i den reala ekonomin ges företräde framför spekulationer i finansiella instrument. Motionärerna anser att det ska införas en skatt på finansiella transaktioner inom EU som alla medlemsstater är fria att delta i. Intäkterna ska användas till gröna investeringar för förnybar energi och hållbara transporter, som stimulerar jobb, främst i fattigare delar av EU. Beslut om hur intäkterna ska användas ska fattas av EU. I kommittémotion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 20 i denna del vänder sig motionärerna mot en skatt på finansiella transaktioner. En sådan skatt skulle resultera i kapitalflykt till finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska EU:s bnp. Den måste därför införas globalt eller inte alls. De är även starkt skeptiska till att koordinera vissa andra punktskatter på EU-nivå eftersom de mål på exempelvis miljö- eller folkhälsoområdet som ska uppnås är en nationell angelägenhet och ska formuleras av riksdag och i förlängningen av det svenska folket. Utskottet har senast behandlat frågan om en skatt på finansiella transaktioner i betänkande 2013/14:SkU19 Punktskatter. Utskottet anser visserligen att den finansiella sektorn ska bära sin del av kostnaderna för finansiella kriser men tycker att det finns andra mer lämpliga åtgärder än en skatt på finansiella transaktioner för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. Det finns en stabilitetsfond som ska finansiera statens åtgärder för att stödja det finansiella systemet, och banker och andra kreditinstitut betalar en årlig stabilitetsavgift till fonden. När införde en skatt på handeln med värdepapper blev konsekvensen att handeln med värdepapper flyttade till marknadsplatser i utlandet. För att undgå sådana effekter måste en skatt på finansiella transaktioner genomföras på global nivå. Utskottet anser att inte bör delta i samarbetet om den skatt på finansiella transaktioner som ett antal EU-länder planerar att genomföra. har i ett motiverat yttrande (utl. 2012/13:SkU33) uttalat bl.a. att kommissionens förslag till genomförande av det fördjupade samarbetet på området är problematiskt eftersom det gör anspråk på beskattning av aktörer som är verksamma i länder som inte deltar i samarbetet. ansåg att det är oklart hur en sådan beskattning ska kunna upprätthållas ur rättslig och praktisk synpunkt, och att det därför är svårt att bedöma vilka effekter förslaget kommer att få på de länder som inte deltar i samarbetet. Bristen på klarhet när det gäller dessa beskattningsanspråk gjorde att bedömde att förslaget är alltför långtgående. Utskottet har inte någon invändning mot den inställning som regeringen redovisar när det gäller det fördjupade samarbetet inom EU om en skatt på finansiella transaktioner och ser inte något skäl för att rikta tillkännagivanden till regeringen om utformningen av olika aktivitets- och transaktionsskatter inom den finansiella sektorn. Utskottet föreslår att de nu aktuella motionsförslagen avslås. Befrielse från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden till regeringen med anledning av de diskussioner som för med kommissionen om den svenska befrielsen från mervärdeskatt för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund. Jämför avvikande meningarna 4 (S, MP) och 5 (SD). I en formell underrättelse gjorde kommissionen gällande att har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt artiklarna 2 och 9 i mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG) genom att låta leveranser av varor och tillhandahållandet av tjänster mot ersättning som görs inom territorium av ideella föreningar och registrerade trossamfund falla utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt, även när dessa bedriver ekonomisk verksamhet i den mening som avses i artikel 9 i direktivet.