bet · H101UU10 · 2014-04-30 00:00:00 — Regeringen har tillsammans med flera likasinnade medlemsstater varit drivande i arbetet för en budget som är både restriktiv och modern. Genom den ekonomiska terminen och 2020-strategin lyftes även 2013 behovet av strukturreformer på medlemsnivå fram. Kommissionen gjorde i den årliga tillväxtrapporten, som presenterades , bedömningen att de reformansträngningar som medlemsstaterna har gjort börjar få positiva effekter. underströk kommissionen att den största utmaningen blir att upprätthålla reformtakten för att förbättra konkurrenskraften och skapa förutsättningar för en varaktig återhämtning av ekonomin. Kommissionen föreslog landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna, vilka efter vissa justeringar antogs av rådet. När det gäller antog rådet fyra rekommendationer på grundval av kommissionens analys om såväl genomförandet av 2020-strategin som stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringen redogjorde i budgetpropositionen för de åtgärder som vidtas för att svara upp mot rekommendationerna. I kommittémotion 2013/14:U11 av m.fl. yrkande 4 anför Socialdemokraterna att någon form av beskattning av finanssektorn bör prövas. Oavsett utformningen av en sådan skatt ska intäkterna ovillkorligen gå till respektive medlemsstat. I motionens yrkande 5 anför motionärerna att mervärdesskattebefrielsen för ideella föreningar måste få bestå. Våra föreningar, religiösa samfund och folkrörelser bedriver samhällsnyttiga verksamheter, och kommissionens krav på momsbeläggning hotar det ideella engagemanget. I yrkande 6 anför motionärerna att regeringen och kommissionär bör driva frågan om sänkt moms på e-böcker vidare. I yrkandena 7–11 begär Socialdemokraterna tillkännagivanden om inriktningen på arbetet mot internationell skattflykt. Sparandedirektivet bör omfatta samtliga medlemsstater och inte innehålla undantagsklausuler för enskilda stater. Ett antagande av det förändrade sparandedirektivet är en viktig startpunkt för en utvidgning till relevanta tredjeländer. Det är viktigt att både ett informationsutbyte i skattefrågor och ett antibedrägeriavtal kommer till stånd med , , , och . Det är även viktigt att regeringen ser till att EU och går före i detta. Regeringen måste också inom EU och noga följa hur informationsutbytesavtalen fungerar i praktiken samt verka för förbättringar av standardavtal. Det behövs också en mer multilateral ansats i skatteavtalsarbetet för att hjälpa utvecklingsländerna att också få del av dolda tillgångar genom spontant informationsutbyte. bör vidare verka för att skatteredovisningen i alla stater och statsliknande jurisdiktioner öppnas genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. innebär att företag tvingas redovisa per land som de är verksamma i för att det ska vara möjligt att se var vinsterna görs och vad multinationella bolag ska betala i skatt i ett land. Men borde kunna gå längre och kräva att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för allmänheten och inte enbart för medlemsländernas skattemyndigheter. I kommittémotion 2013/14:U13 av m.fl. yrkandena 1–3 föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förebygga framtida ekonomiska kriser, begränsa spekulation på finansmarknaden och initiativ för att ytterligare bekämpa oegentligheter i EU. I yrkande 9 föreslår motionärerna att en skatt på finansiella transaktioner införs inom EU, fri för alla medlemsstater att delta i. I motion 2013/14:U12 av m.fl. (SD) yrkande 3 föreslår att icke-euroländer bör undantas från 2020-målen. I yrkande 4 föreslår partiet att regeringen ska verka för att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. I yrkande 5 föreslår motionärerna att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen för bör presentera ett förslag till nationellt reformprogram genom en särskild skrivelse. För att medborgarna och de partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av och bilda opinion om hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på medlemsstaterna är det av avgörande vikt att regeringens förslag till nationellt reformprogram tillställs i en särskild skrivelse, anser motionärerna. I yrkande 16 föreslår motionärerna ska Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) bör styras av ett råd med finansministrar. Motionärerna ställer sig starkt negativa till att i en eventuell framtid som euronation ska tvingas låna ut pengar efter beslut på federal nivå. Så länge riskerar att dras djupare in i eurosamarbetet måste ta avstånd från ömsesidiga åtaganden som ESM. Vidare föreslås i yrkande 17 att ska få ett permanent undantag för EMU och euro som valuta. I yrkandena 18 och 19 anser motionärerna att bör dra tillbaka sitt stöd för fördraget om stabilitet, samordning och styrning och motsätter sig att ska delta i en kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken. I yrkande 20 vänder sig motionärerna mot en skatt på finansiella transaktioner. En sådan skatt skulle resultera i kapitalflykt till finanscentrum utanför EU och i förlängningen minska EU:s BNP. Den måste därför införas globalt eller inte alls. anser att skattepolitiken är en nationell kompetens och att denna princip i synnerhet gäller den svenska momsfriheten för ideella föreningar. Motionärerna anser att bör vara berett att nyttja sin vetorätt i andra sammanhang för att vinna gehör i denna fråga. Slutligen anser i yrkande 28 att restriktivitet bör iakttas när det gäller EU:s budget. anser att regeringens skrivelse med berättelsen om verksamheten i Europeiska unionen är ett viktigt instrument för att ska kunna följa utvecklingen inom EU och hur regeringen har agerat i det europeiska samarbetet. Enligt finansutskottet är det viktigt för att den ekonomiska och monetära unionen (EMU) fungerar väl. Den finansiella och ekonomiska krisen har tydligt visat att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor betydelse att den inre marknaden (EU-28 plus EES-länderna) utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. har därför ett stort intresse av att löser sina problem, bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik och därmed bidrar till att stabilisera den ekonomiska och sociala utvecklingen i . Det finns en bred samsyn i om reglering av och tillsyn över de finansiella marknaderna på EU-nivå. När det gäller de konkreta förslagen inom finansutskottets område är de svenska ståndpunkterna väl kända, tydliga och väl förankrade i . har i sin egenskap av medlem i Europeiska unionen åtagit sig att nå 2020-målen och omvandla dem till nationella mål och tillväxtfrämjande strategier. Tillväxteffekten får man dock bara om alla länders enskilda insatser samordnas och inriktas på samma mål, varför kommissionen har infört en återkommande cykel för samordning av ekonomi- och finanspolitiken, den europeiska planeringsterminen. Arbetet med terminen är en del i reformen av om samordning av medlemsländernas ekonomiska politik som har sin grund i stabilitets- och tillväxtpakten. har tidigare, bl.a. i utlåtande /10:FiU40 om samordning av den ekonomiska politiken framhållit vikten för hela av att respekten för stabilitets- och tillväxtpakten återställs. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse för att bevara finanspolitikens trovärdighet. vidhåller denna uppfattning. Det ligger i intresse att även andra länder har finanspolitiska ramverk och regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. har intresse av att sådana ram- och regelverk både finns och i fortsättningen tillämpas effektivt. Med den europeiska planeringsterminen finns nu även en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken. står fast vid sin åsikt att rådet och kommissionen när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken fullt ut ska respektera de nationella parlamentens roll. anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 4 i motion 2013/14:U12 om att inte ska delta i den europeiska planeringsterminen. Regeringen presenterar det nationella reformprogrammet i finansutskottet varje vår och ger ledamöter av alla partier möjlighet att framföra sina åsikter. Det nationella reformprogrammet blir på så sätt politiskt förankrat i . Denna ordning tycker finansutskottet är bra och anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2013/14:U12 yrkande 5 om att regeringen ska presentera förslaget till nationellt reformprogram i en särskild skrivelse till . konstaterar att den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) ska ersätta den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) och den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). EFSM kommer att bli en temporär krislösningsåtgärd och fasas ut efter hand som dess åtaganden löses. finner därför inte skäl att uppmana regeringen att agera för att avskaffa EFSM. noterar vidare att godkände ändringen i artikel 136 i EUF-fördraget – stabilitetsmekanism för euroländer. Mot bakgrund av detta finner finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 16 i motion 2013/14:U12. När det gäller yrkande 18 i motion 2013/14:U12 om att ska dra tillbaka sitt stöd för fördraget om stabilitet, samordning och styrning framhåller finansutskottet att beslutade om finansutskottets betänkande 2012/13:FiU28 om fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen. I betänkandet framhöll finansutskottet bl.a. följande. Syftet med fördraget är att stärka de offentliga finanserna och samordningen av den ekonomiska politiken i euroområdet. Fördragets regler blir bindande för endast om inför euron som valuta eller förklarar sig bundet av reglerna. föreslog ett tillkännagivande till regeringen för att ytterligare förvissa sig om att kommer att få ta ställning till ett beslut som innebär att blir bundet av fördragets regler eller motsvarande EU-regler. Mot bakgrund av detta finner finansutskottet att yrkandet bör avstyrkas av utrikesutskottet. bevakar noga utvecklingen mot ett fördjupat och centraliserat samarbete på det ekonomisk-finansiella området. Det skulle vara olyckligt för EU om man hamnar i ett läge där har en egen budget och ytterligare samordnar politikområden utanför dagens EU-28-samarbete. En sådan utveckling skulle också försvåra för de medlemsstater som står utanför eurosamarbetet att ansluta sig . anser att det är viktigt med ett väl fungerande EMU men att EMU inte bör utvecklas i starkt centraliserande riktning. ska man effektivt genomföra och tillämpa det förstärkta regelverket för ekonomisk-politisk samordning, anser utskottet. Demokratisk legitimitet, ansvarsutkrävande och de nationella parlamentens roll är mycket centrala aspekter. Eventuella nya förfaranden måste ha ett tydligt mervärde, som det är viktigt att EU hålls samman. Mot bakgrund av detta finner finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2013/14:U13 yrkande 1 om att förebygga framtida ekonomiska kriser. står vidare fast vid sin tidigare bedömning att inte behöver ett formellt undantag från valutaunionen. Att har godkänt fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom den ekonomiska och monetära unionen (finanspakten) påverkar inte rättsliga ställning i förhållande till euron. Fördraget påverkar inte heller förutsättningarna för att införa euron som valuta. ser därför ingen anledning att nu omvärdera sin tidigare bedömning. anser därför att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2013/14:U12 yrkande 17 om att regeringen ska verka för att ska få ett formellt undantag från att införa euron som valuta. konstaterar att Europeiska investeringsbanken (EIB) är en fristående institution inom Europeiska unionen och att medlemskap i automatiskt följer med medlemskap i . beslutade om bl.a. en kapitalhöjning till EIB. Motion 2012/13:Fi253 där motionärerna motsatte sig detta avslogs därmed. Kapitalhöjningen godkändes av . Mot bakgrund av detta anser finansutskottet det uppenbart att utrikesutskottet ska avstyrka yrkande 19 i motion 2013/14:U12 om att inte ska delta i en kapitalhöjning i EIB. erinrar om sina tidigare uttalanden om att en grundläggande utgångspunkt för EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området är att den nationella kompetensen ska värnas när det gäller finanspolitiska vägval och att skatter primärt är en fråga som ska beslutas nationellt. har tidigare, liksom skatteutskottet i ett yttrande till finansutskottet, motsatt sig förslaget om att införa en skatt på finansiella transaktioner som en del av EU-budgetens egna medel. är överens med regeringen om att egna medel till EU inte ska komma från skatter som lägger fast. Enligt finansutskottet finns det andra lämpliga åtgärder än en finansiell transaktionsskatt för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. driver exempelvis på för att stabilitetsavgifter och tillhörande stabilitetsfonder ska inrättas både internationellt och inom EU, och har varit vägledande när det gäller att införa stabilitetsavgifter för banker och kreditinstitut. Liksom regeringen anser finansutskottet att det finns bättre sätt att påverka finanssektorns agerande, såsom stabilitetsavgifter och kapitaltäckningsregler, än att införa en skatt på finansiella transaktioner. anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 4 i motion 2013/14:U11, yrkandena 2 och 9 i motion 2013/14:U13 och yrkande 20 i motion 2013/14:U12 om en skatt på finansiella transaktioner och spekulation på finansmarknaden. stöder regeringens arbete i förhandlingarna om EU:s budget. ska fortsatta att verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, innebärande en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin, anser utskottet. När det gäller kontroller och redovisning av EU:s medel noterar utskottet att röstade nej till rådets rekommendation till att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten 2011. Mot bakgrund av detta anser finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 28 i motion 2013/14:U12 om budgetrestriktivitet och krav på kontroller av EU:s medel samt yrkande 3 i motion 2013/14:U13 om bekämpning av oegentligheter i EU. har senast behandlat frågan om en skatt på finansiella transaktioner i betänkande 2013/14:SkU19 Punktskatter. anser att den finansiella sektorn ska bära sin del av kostnaderna för finansiella kriser men anser att det finns andra mer lämpliga åtgärder än en skatt på finansiella transaktioner för att hantera finanssektorns risktagande och ansvar i finansiella kriser. anser att inte bör delta i samarbetet om den skatt på finansiella transaktioner som ett antal EU-länder planerar att genomföra. har i ett motiverat yttrande (utl. 2012/13:SkU33) uttalat bl.a. att kommissionens förslag till genomförande av det fördjupade samarbetet på området är problematiskt eftersom det gör anspråk på beskattning av aktörer som är verksamma i länder som inte deltar i samarbetet. ansåg att det är oklart hur en sådan beskattning ska kunna upprätthållas ur rättslig och praktisk synpunkt, och att det därför är svårt att bedöma vilka effekter förslaget kommer att få på de länder som inte deltar i samarbetet. Bristen på klarhet när det gäller dessa beskattningsanspråk gjorde att bedömde förslaget som alltför långtgående. har inte någon invändning mot den inställning som regeringen redovisar när det gäller det fördjupade samarbetet inom EU om en skatt på finansiella transaktioner och ser inte något skäl för att rikta tillkännagivanden till regeringen om utformningen av olika aktivitets- och transaktionsskatter inom den finansiella sektorn. föreslår att de nu aktuella motionsförslagen avslås. har senast behandlat frågan om mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund i betänkande 2013/14:SkU18 Mervärdesskatt. Ett enigt skatteutskott har tidigare agerat med skärpa och tydlighet i denna fråga. har framhållit att den ideella sektorn i tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald. Verksamheten inom den ideella sektorn ger alla medborgare verktyg för samhällsengagemang och bidrar till ett samhälle där medborgarna är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning, idrott och andra hälsofrågor. Föreningarna organiserar också en mängd politiska, ekonomiska och sociala intressen. har också tagit upp frågan i sitt utlåtande /11:SkU25 grönbok om mervärdesskattens framtid. I utlåtandet betonade skatteutskottet vikten av en fördelaktig behandling av ideell verksamhet inom idrott, kultur, socialt arbete, utbildning m.m. och betydelsen av ett tydligt undantag. Den ideella sektorn tar ett stort samhällsansvar och bidrar till en berikande mångfald och delaktighet. Samtliga partier i riksdag vill se ett samhälle där medborgarna inte minst de yngre är engagerade i socialt arbete, kulturfrågor, mänskliga rättigheter, miljöarbete, utbildning och idrott. Föreningslivet utvecklar särskilda förutsättningar för den representativa demokratin genom att erbjuda medborgarna möjlighet att gemensamt värdera, argumentera och fatta beslut. Föreningarna organiserar också en mångfald politiska, ekonomiska och sociala intressen. Forskning har visat att föreningslivet även bidrar till att öka tilliten i samhället. I har den ideella sektorn (dvs. ideella föreningar, registrerade trossamfund och stiftelser) en lång tradition. Den är en viktig kraft och tillgång för svenskt samhällsliv. Som exempel kan nämnas att 2000 var av vuxna befolkning () medlemmar i någon förening. Den ideella sektorn i ombesörjer normalt sett sina ekonomiska och administrativa funktioner med ideell arbetskraft, vilket innebär att de är särskilt sårbara för administrativa bördor och andra ökade kostnader i verksamheten. Att införa momsplikt på sådan icke vinstdrivande verksamhet som bedrivs inom den ideella sektorn skulle avsevärt öka den administrativa bördan och således gå stick i stäv med ambitionen att förenkla momssystemet och minska kostnaderna för efterlevnad och skatteuppbörd. En sådan åtgärd skulle inte medföra några betydande skatteintäkter eftersom det mycket sällan uppstår något ekonomiskt mervärde i verksamheten. träffade också kommissionär Šemeta, med ansvar för skattefrågor, och framförde då den samfällda åsikten att det är av stor vikt att man hittar en lösning på dessa angelägna frågor som inte innebär några avgörande försämringar för den ideella sektorn i . Kommissionen presenterade sitt meddelande om mervärdesskattens framtid Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden, KOM(2011) 851. Meddelandet innehåller allmänna slutsatser från samrådet om grönboken om det framtida mervärdesskattesystemet. I samband med arbetet med den allmänna översynen av mervärdesskattesystemet på EU-nivå har regeringen tagit initiativ till ett uttalande av ministerrådet om att undantagen för ideell verksamhet i mervärdesskattedirektivet bör klargöras. Regeringen klargjorde i budgetpropositionen (s. 318) att regeringen kommer att arbeta vidare med att säkerställa goda förutsättningar för en stark ideell sektor. I dialogen med kommissionen är regeringen tydlig med att den ideella sektorns värdefulla verksamhet måste främjas. Regeringens utgångspunkt är att villkoren för de svenska ideella föreningarna inte ska försämras. Utskottet anser att alla de åtgärder som kan förväntas bör innefatta en helhetsbedömning av påverkan på den ideella sektorn. Det är viktigt att de sammanvägda förslagen inte innebär en försämring. ser positivt på de ansträngningar som görs för att bevara de goda förutsättningar för ett aktivt föreningsliv och den ideella sektorns verksamhet som vi har i och avvaktar uppmärksamt den vidare utvecklingen. ser inte något skäl för att rikta tillkännagivanden till regeringen i denna fråga och avstyrker motionsförslagen. har senast behandlat frågan om mervärdesskatt för e-böcker i betänkande 2013/14:SkU18 Mervärdesskatt. vill framhålla sin tidigare framförda enhälliga syn att det inom yttrandefrihetsområdet är särskilt viktigt att samma mervärdesskattesats kan tillämpas på produkter som finns i både traditionella sammanhang och i en digital miljö. Det är innehållet som ska vara avgörande och inte publiceringsformatet eller distributionsformen. Ett sådant synsätt ligger också i linje med den digitala agendan för . Skattesatserna på e-böcker och digitala publikationer bör anpassas till vad som gäller för övriga publiceringsformat. Kommissionen håller på med en omfattande översyn av de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Det förslag som har aviserats till slutet av 2013 har dock ännu inte presenterats. förutsätter att regeringen delar utskottets inställning i arbetet med den pågående översynen av mervärdesskattedirektivet. ser inte något skäl för att rikta tillkännagivanden till regeringen i denna fråga och avstyrker motionsförslaget. har senast behandlat frågor om internationell skatteflykt i betänkande 2013/14:SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring. Det internationella samarbetet mot skatteflykt har fått förnyad kraft efter finanskrisen, och ambitionerna på detta område har kunnat höjas. Ett uttryck för detta är den allt bredare uppslutningen kring kravet på en fullständig öppenhet i samarbetet om skattefrågor. EU:s finansministrar betonade i sitt bidrag till G20:s finansministrars möte behovet av att skydda det finansiella systemet mot otillräckligt reglerade jurisdiktioner där det saknas öppenhet och samarbete samt efterlyste ett sanktionspaket. Vid G20:s toppmöte i kom stats- och regeringscheferna överens om att ingripa mot icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, t.ex. skatteparadis, och förklarade att de var beredda att tillgripa sanktioner för att skydda sina offentliga finanser och finanssystem samt att banksekretessens tidevarv var över. G20-länderna riktade en begäran till om en rapport om arbetet mot skatteflykt inför det planerade G20-mötet . I rapporten redovisade sitt arbete och åtog sig att snabbt och i samråd med alla intressenter på området ta fram en plan med konkreta åtgärder. presenterade sin handlingsplan (Action Plan on Base Erosion and Profit Shifting). Handlingsplanen innehåller 15 reformpunkter som olika arbetsgrupper inom arbetar med att ta fram förslag på, för att motverka erodering av skattebaser och vinstförflyttning. Tillsammans med dessa punkter presenterades en ambitiös tidsplan som ligger till grund för ett intensivt arbete inom . En amerikansk lagstiftning som benämns Foreign Account Tax Compliance Act (Fatca) har påverkat utvecklingen när det gäller informationsutbyte på skatteområdet. Fatca ålägger finansiella institut i hela världen att identifiera amerikanska kontoinnehavare och rapportera tillgångar och kapitalinkomster på sådana konton till den amerikanska skattemyndigheten. Med anledning av att omfattande kritik riktats mot den amerikanska lagstiftningen upprättade , , , och (G5) tillsammans med en modell för bilaterala avtal med om genomförande av Fatca. Modellen går ut på att finansinstituten rapporterar informationen till sin inhemska skattemyndighet som sedan automatiskt utbyter den med den amerikanska skattemyndigheten. meddelade G5 att de avser att sinsemellan utbyta information automatiskt, baserat på modellavtalet för Fatca, och bjöd in andra medlemsstater att delta, den s.k. G5-piloten. I samband med möte anslöt sig ytterligare tolv medlemsstater till samarbetet och bjöd in ytterligare medlemsstater samt länder utanför EU att delta. De anförde också att det bör arbetas fram en global standard för automatiskt informationsutbyte. Som framgår av regeringens redogörelse har flera försök gjorts i rådet att nå en politisk överenskommelse om de ändringar i sparandedirektivet som kommissionen föreslog 2008 (se faktapromemoria 2008/09:FPM71). Syftet har varit att täppa till vissa kryphål i det nuvarande sparandedirektivet.