bet · H101KU23 · 2014-03-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare . Det gäller yrkanden om förbud mot djurpornografi, motionerna 2012/13:K355 (SD) och 2013/14:MJ518 (MP) yrkande 37, genmälesrätt, motion 2012/13:K243 (KD) yrkande 1, elektroniskt utlämnande av allmänna handlingar, motion 2012/13:Fi222 (KD) yrkande 2 samt offentlighetsprincipen och kungahuset, motion 2013/14:K243 (S) (se betänkande 2011/12:KU13). Det gäller vidare yrkanden om meddelarskydd vid förundersökningar, motionerna 2012/13:K224 (S) och 2013/14:K293 (S) (se betänkandena /11:KU22 och 2011/12:KU13). Det gäller även yrkanden om politisk tv-reklam, motion 2012/13:K284 (SD) yrkande 2 och 2013/14:K333 (SD) yrkande 2 (se betänkande 2011/12:KU16). Utskottet vidhåller sina tidigare bedömningar och finner inte skäl att nu ta upp motionerna till närmare behandling. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Meddelarskydd i offentligt finansierad privat verksamhet, punkt 1 (S, MP, V) av (MP), (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:K254 av och (båda S), 2012/13:K312 av (S), 2012/13:K344 av m.fl. (S), 2012/13:So557 av m.fl. (S) yrkande 8, 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 2, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 4 och 2013/14:So657 av m.fl. (S) yrkande 8. Utvecklingen har gått mot att allt fler privata företag etablerar sig inom den offentliga sektorn. När tidigare offentlig verksamhet övergår i privat regi försämras den formella yttrandefriheten kraftigt. För anställda inom sådan verksamhet finns t.ex. inget skydd mot att arbetsgivaren efterforskar vem som lämnat ut uppgifter till massmedierna eller mot att repressalier drabbar anställda. Detta är enligt vår mening inte en acceptabel ordning i verksamhet som finansieras med offentliga medel. Det förslag som Utredningen om meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet har lagt fram om stärkt skydd för privatanställda inom offentligt finansierad vård, skola och omsorg är ett viktigt steg i rätt riktning. Enligt vår mening bör dock anställda inom all offentligt finansierad verksamhet – inte bara vård, skola och omsorg – omfattas av meddelarskyddet. Det gäller exempelvis anställda i företag som utför tjänster åt det allmänna inom infrastruktur. Om det finns brister i infrastrukturen måste de som kör tågen eller som jobbar med underhåll kunna lämna uppgifter till journalister utan att riskera repressalier. Enligt vår mening bör även insynen i offentligt finansierad privat verksamhet stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. Hets mot transpersoner, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2011/12:Ju359 av m.fl. (S) yrkande 67, 2011/12:So593 av m.fl. (S) yrkande 5, 2012/13:So560 av m.fl. (S) yrkande 6, 2012/13:So595 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:C460 av m.fl. (S) yrkande 5. Grundlagsbestämmelsen om hets mot folkgrupp omfattar inte hets mot personer med könsöverskridande identitet. Det är enligt vår mening inte acceptabelt att transpersoner inte omfattas av samhällets skydd i lag på samma sätt som homosexuella skyddas . Frågan lyftes under arbete, men av tidsskäl saknades förutsättningar att grundligt överväga frågan. Någon annan utredning som tar sig an frågorna om utökat skydd i hetslagstiftningen är inte heller utfäst. Enligt vår mening är det osäkert om frågan kommer att tas upp av den utredning som regeringen avser att tillsätta för att utreda vissa av de frågor som har övervägt. Vi anser att det nu är hög tid att inkludera även transpersoner i hetslagstiftningen genom att 7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen respektive 5 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen utvidgas till att även omfatta hets med anspelning på könsöverskridande identitet eller uttryck. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kränkningar på internet, punkt 3 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2013/14:Ju389 av (KD) yrkande 3 och 2013/14:K220 av m.fl. (V). Vi delar utskottets uppfattning att det är allvarligt att enskilda kränks på internet. Till skillnad från majoriteten anser vi dock att frågan om förstärkt integritetsskydd måste utredas ytterligare. Vi har i närtid sett hur webbplatser med utgivningsbevis missbrukas till att begå integritetskränkningar. Även om integritetskränkningar endast sker på en mindre andel av de databaser som omfattas av utgivningsbevis kan det röra sig om oacceptabla kränkningar i ett stort antal fall. Dessutom ökar internetanvändningen , vilket innebär en uppenbar risk för att även integritetskränkningarna kommer att öka i antal , även om de oseriösa databaserna utgör en procentuellt sett liten andel av det totala antalet databaser. Vi delar bedömning att det finns skäl för regeringen att överväga en bestämmelse om integritetsskydd utanför det grundlagsskyddade området. Vi anser att det är viktigt att en utredning i denna fråga kommer till stånd. Vi anser dock att en sådan utredning även bör inbegripa frågan om en straffbestämmelse som omfattar det grundlagsskyddade området. Det ska inte spela någon roll om allvarliga kränkningar av integriteten sker innanför eller utanför det grundlagsskyddade området. Dagens lagstiftning ger enligt vår mening inte ett tillräckligt stöd för enskilda som drabbas av kränkningar på internet. Det behövs en funktion i samhället som kan ta till vara de rättigheter som varje människa har att inte utsättas för kränkningar på internet. Vi anser därför att regeringen även bör utreda frågan om huruvida en internetombudsman bör tillsättas och vad dess uppgifter bör vara. Detta bör enligt vår mening ges regeringen till känna. Mediekoncentration, punkt 7 (S, MP, V) av (MP), (S), i (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP) yrkande 6. Allt fler medieföretag har kommit att ingå i stora koncerner, där ägarskapet samlas hos ett fåtal aktörer. Presstödet som har som mål att främja mediemångfald och en bredd i åsiktsbildningen är bra, men utgör dock inte ett tillräckligt verktyg för att garantera den mångfald av aktörer som är önskvärd. Inte heller kan det ökande antalet röster som hörs genom bloggar och microbloggar väga upp en ökande koncentration. saknar lagstiftning mot ägarkoncentration i medierna. En sådan lag för att förhindra situationer där bolag med en dominerande ställning hämmar en effektiv konkurrens bör enligt vår mening utredas. Detta bör ges regeringen till känna. Motioner som behandlas i förenklad ordning, punkt 8 (SD) (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Då det gäller dessa förslag hänvisar jag till de senaste ställningstagandena som har gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor i betänkandena /12:KU13 och 2011/12:KU16. Jag vidhåller de synpunkter som har förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i reservationer. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2011/12:Ju359 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre skydd för transpersoner. 2011/12:So593 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att transpersoner bör omfattas av hetslagstiftningen. Motioner från allmänna motionstiden 2012/13:K224 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. 2012/13:K243 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övervägande av laglig genmälesrätt. 2012/13:K254 av och (båda S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om meddelarfrihet för anställda inom offentligt finansierad verksamhet. 2012/13:K284 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ansvarige utgivaren för politisk tv-reklam ska vara en företrädare som utsetts av avsändaren, det politiska partiet. 2012/13:K312 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om meddelarskydd inom privat skattefinansierad verksamhet. 2012/13:K344 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att privat verksamhet som finansieras med skattemedel ska omfattas av samma meddelarfrihet som den i kommuner och i offentliga bolag. 2012/13:K355 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förbjuda import, distribution och försäljning av djurpornografiskt material. 2012/13:Fi222 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om elektroniskt utlämnande av allmänna handlingar. 2012/13:So557 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om meddelarskydd. 2012/13:So560 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att transpersoner bör omfattas av hetslagstiftningen. 2012/13:So595 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att transpersoner ska omfattas av hatbrotts- och hetslagstiftningen. 2012/13:Kr224 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att förhindra situationer där mediebolag med dominerande ställning hämmar en effektiv konkurrens. 2012/13:Kr257 av (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nätsidesutgivarnas ansvar kring behov av etiska riktlinjer på nätet. Motioner från allmänna motionstiden 2013/14:K220 av m.fl. (V): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att regeringen bör inrätta en nätombudsman. 2013/14:K243 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om offentlighetsprincipen och kungahuset. 2013/14:K293 av (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om undantag från meddelarfriheten. 2013/14:K333 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den ansvarige utgivaren för politisk tv-reklam ska vara en företrädare som utsetts av avsändaren, det politiska partiet. 2013/14:K335 av och (båda SD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skadestånd vid ärekränkningsbrott. 2013/14:Fi271 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att den offentliga insynen i och meddelarskyddet för anställda hos externa utförare av skattefinansierade välfärdstjänster ska stärkas. 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetstagares och brukares inflytande samt offentlighetsprincipen, meddelarfriheten och meddelarskyddet ska gälla inom all offentligt finansierad verksamhet. 2013/14:Ju389 av (KD): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda möjligheten att kriminalisera grova kränkningar på internet. 2013/14:C460 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att transpersoner bör omfattas av hetslagstiftningen. 2013/14:So657 av m.fl. (S): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om meddelarskydd. 2013/14:Kr262 av m.fl. (FP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nätsidesutgivarnas ansvar för etiska riktlinjer på nätet. 2013/14:MJ518 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ett förbud mot djurpornografi. 2013/14:N441 av m.fl. (MP): tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om blockering, filtrering eller svartlistning av användarna. Vi debatterar nu ett betänkande från som handlar om tryck- och yttrandefrihetsfrågor. I betänkandet behandlas ett antal motioner från allmänna motionstiden. Vi är överens i de allra flesta frågor, men vi har några reservationer från , sådana som jag skrivit under. I de fallen tycker jag att ett annat ställningstagande hade varit bättre.En fråga handlar om meddelandeskyddet. Jag återkommer till det lite mer utförligt . En annan handlar om att stärka skyddet för hets mot transpersoner. En tredje handlar om att vi behöver en bättre och skarpare lagstiftning när det gäller kränkningar på internet. En sådan diskussion har varit uppe allt oftare . Det finns en del idéer och förslag från regeringens sida, men jag tycker att det skulle behövas fler. Det är en allvarlig fråga. Det är inte okej att vi i så stor utsträckning som trots allt är fallet accepterar kränkande uttalanden bara för att det sker på internet, uttalanden som i andra sammanhang vore förfärliga och helt orimliga.Vi har även en reservation om mediekoncentrationen. Det är en intressant fråga. Många upplever att vi har ett enormt utbud och stora möjligheter att uttrycka oss och säga vad vi vill, bland annat på internet. Det har inte alls funnits i samma utsträckning tidigare. ska man vara medveten om att i de offentliga medier som är mer kvalificerade, såsom tidningar, minskar ofta utrymmet. Mediebranschen är i många avseenden i kris. De offentliga tidningarna har stora problem med sina intäkter, och den kvalificerade journalistiken minskar i omfattning.Jag tycker att hela medieområdet skulle behöva ses över. Vad är egentligen den gemensamma politiken som bör finnas på det här området? Vad har staten för ansvar för att det finns en kvalificerad diskussion, debatt, opinionsbildning i samhället när mediesituationen i grunden förändrats så mycket som den gjort ? Det är ingenting som har utretts ordentligt. Därför tycker jag att vi borde göra en mer grundläggande och långsiktig översyn av området för att kunna sätta in den nya mediesituationen i samhällsdebatten och se vad som är den statliga politiken.Låt mig säga lite grann om meddelarskyddet. Det är ett område där vi i har en i grunden hyggligt bra politik. I den offentliga sektorn har människor skydd för att bland annat meddela medier om de upplever att saker och ting inte går till så som de borde. Det är i grunden bra och viktigt. Vi har en bättre lagstiftning än många andra länder på det sättet. Men det har skett en stor förändring. Alltfler verksamheter med offentlig finansiering bedrivs av privata aktörer. Det har i praktiken gjort att området för meddelarskydd krymper. Ska vi bry oss om det? Ja, från sida tyckte vi det. tog vi ställning, enhälligt, för att det måste till en ändring, att det viktiga meddelarskyddet även borde omfatta dem som är privatanställda men i verksamheter som finansieras av det offentliga.Det dröjde lite grann, men för inte så länge sedan kom, efter vårt beslut i , en utredning från regeringen. Där föreslås att även vård, skola och omsorg ska omfattas av meddelarskyddet. Regeringen har ännu inte lagt fram någon proposition, men det finns alltså en utredning på området. Jag måste säga att det är ett stort steg framåt. Det är en mycket viktig åtgärd ifall ändringen genomförs.Men det räcker inte riktigt. Det finns kvar viktiga områden som inte ingår men som borde göra det. Det gäller till exempel kollektivtrafiken med busschaufförer och andra, infrastrukturen, offentliga byggen, vägar med mera. De borde rimligtvis också kunna ingå. Det kanske dessutom finns särskilda skäl inom de områdena, för vi vet att det ibland finns problem med korruption och sådant. Då kanske meddelarskyddet till och med är viktigare än på många andra områden.Vi vill från sida genomföra de förslag som utredningen kommit med, men vi vill att även andra verksamheter som är offentligt finansierade och sker i privat regi ska ingå i meddelarskyddet. Dessutom borde vi ha en ordentlig lag som skyddar whistle-blowers i , vilket också har tagit ställning för och beslutat om. Där har ännu inte kommit någon utredning.Jag yrkar bifall till reservation 1. I övrigt står jag bakom de reservationer vi har, men jag tycker kanske inte att vi behöver votera om varje fråga. De frågor som har behandlat i detta betänkande är på intet sätt nya, men jag har ändå valt att ta lite av kammarens tid i anspråk. kommer att ta upp frågan om meddelarskyddet, så det berör jag inte i mitt anförande.Den första frågan jag vill ta upp gäller hets mot transpersoner. Det är dags, herr talman, att även transpersoner skyddas av hatbrotts- och hetslagstiftningen. När den nya diskrimineringslagen trädde i kraft infördes även diskrimineringsförbud för könsöverskridande identitet eller uttryck, och det gäller alla samhällsområden.Transpersoner är alltså skyddade mot diskriminering men inte mot hat- eller hetsbrott. Transpersoner har bättre juridiskt skydd mot hatbrott i 15 andra länder i än i . Även har rekommenderat sina medlemsländer att i sina lagar inkludera transpersoner när det gäller lagar om hets mot folkgrupp och straffskärpningsparagrafer vid hatbrott.Vi hade uppe frågan i . Men kommittén uppgav att man av tidsskäl inte kunde analysera en utvidgning av bestämmelsen djupare, utan man överlämnade en skrivelse till regeringen.Justitieministern sade i ett frågesvar att hon inlett ett arbete med att låta analysera hur strafflagstiftningen om hot och andra övergrepp skulle kunna ändras för att bättre än träffa och motverka det som bör vara straffbart.Nu anför utskottets majoritet att regeringen har för avsikt att tillsätta en ny utredning som ska få i uppdrag att utreda vissa av de övriga frågor som har övervägt men som inte resulterat i några förslag från regeringen. Frågan om hets mot transpersoner kan komma att tas upp i det sammanhanget. Men denna fråga övervägdes inte ens i Yttrandefrihetskommittén.Herr talman! Att frågan kan komma att behandlas eller kan komma att tas upp har jag nu hört . Är det inte dags att den kommer upp nu och att ger regeringen till känna att det faktiskt är mening att även transpersoner ska ha skydd mot hot och hets?Herr talman! Kränkningar på internet kan aldrig var okej eller accepteras. Det är mycket allvarligt när någon utsätts för kränkningar, oavsett var de sker. Men det finns också en balans mellan skyddet för den personliga integriteten och den offentlighet som möjliggörs genom det grundlagsskydd som TF och YGL ger för medier som sökt och fått utgivningsbevis. När vi diskuterade detta i kommittén diskuterade vi kränkningar både inom och utanför det grundlagsskyddade systemet. Vi diskuterade också vikten av pressens egna etiska system.När det gäller webbsajten Lexbase, ett fall som uppmärksammades, hände det som vi faktiskt diskuterade kunde och borde hända. Övriga granskande medier började kritiskt granska och analysera vad som fanns i databasen. De bakom databasen började krypa till korset och medgav vissa fel. De hade en del att rätta till. Webbhotellet reagerade, och sajten lades ned. Självsaneringen fungerade.Herr talman! Det är mycket beklagligt att några personer blev felaktigt utpekade under den korta tid sajten var i bruk. Men att göra en grundlagsändring kan få stora konsekvenser för dem som vi vill ska granska, alltså för de grundlagsskyddade medierna. Däremot sade kommittén - och det håller vi fast vid - att man bör överväga fler åtgärder för de icke grundlagsskyddade medierna, för det är den delen av internet som står för de flesta kränkningarna, men någon annan förändring är vi inte beredda att göra.Den sista frågan i detta betänkande, som jag vill beröra, är frågan om mediekoncentrationen. Mediesituationen i landet har framtvingat en än större ägarkoncentration än det var då biföll ett tillkännagivande om en översyn, som regeringen sedan avstod från att verkställa.Det finns bara tre ställen i landet där ortens dagstidningar har olika ägare. Situationen för landets tidningar och andra granskande medier har inte blivit bättre med den tekniska utvecklingen eller digitaliseringen. Och de sociala medierna kan på intet sätt ersätta det demokratiska uppdrag som de grundlagsskyddade medierna har. Behovet av en utredning som ser över hela mediesituationen i landet finns fortfarande.Herr talman! Vi står bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande vill jag yrka bifall bara till reservation 2. står bakom fyra reservationer i det här betänkandet. Jag gör precis som och . Jag yrkar bifall bara till en, för att vi inte ska behöva votera i onödan. Jag tänker yrka bifall till reservation nr 3, som handlar om kränkningar på internet.De övriga reservationerna står vi förstås bakom. har bland annat hets mot transpersoner, meddelarfriheten och mediekoncentrationen belysts. Jag tänker inte yttra något mer över det. Vi är helt överens i de ställningstagandena med Socialdemokraterna och med Miljöpartiet.Vad det gäller kränkningar på internet är det precis som tidigare sade. Vi har haft en sajt som har lagt upp uppgifter om dömda brottslingar men även om personer som inte alls har varit dömda, eftersom man inte har haft någon större ordning och reda i det hela.Den har stängts. Som jag uppfattat det har den inte stängs på grund av att de som stod bakom hemsidan var tveksamma till den, utan det var webbhotellet som helt enkelt stängde sidan. Det har framkommit att man har för avsikt att öppna den igen. Det har inte hänt än.Det här är problematiskt. Det är ett uppenbart missbruk av grundlagsskydd som man har ägnat sig åt. Det är stor risk att det här fortsätter och också accelererar. Jag håller med om att det är ett jätteproblem om vi börjar inskränka mediers möjligheter att granska. Därför har inte vi heller sagt att vi tycker att det här ska gå till på ett särskilt sätt. Men det är ett problem, och man bör titta vidare på det när det gäller det här sättet att väldigt tydligt missbruka de regelverk vi har för att kunna ha en öppenhet och granskning av makten.Här hänger man ut enskilda individer på ett sätt som aldrig har varit avsett. Vi riskerar att i praktiken få ett system i landet med livstidsstraff för småbrott. En dömd person kan då heller aldrig ha avtjänat sina straff. Det här kan också utveckla sig till att gälla andra områden.Hur ska man hitta den här balansgången? Det är jättesvårt. Jag tror att man måste titta vidare på frågan och se om man inte kan komma fram till någon form av lösning när det gäller hur man ska göra med det här användandet av grundlagsskyddet genom utgivningsbevis.Jag vill också lyfta frågan om en nätombudsman. Kränkningar på internet i andra sammanhang är väldigt vanliga. De drabbar framför allt kvinnor. Det är unga kvinnor men också yrkesverksamma kvinnor. Debatten om näthatet har visat att kvinnor som yttrar sig offentligt - konstnärer och politiker - är extremt utsatta för ganska allvarliga övergrepp och övertramp.Vår uppfattning är att det är alldeles för dåligt stöd till personer som blir utsatta för kränkningar på nätet och att det behöver åtgärdas. Där är det förstås viktigt, just vad gäller yngre personer, att stödet ska vara massivt. Det är också ett sätt att tala om att det faktiskt inte är okej att använda sig av övergrepp och sexism bara för att det är på nätet. Detta är något som samhället ser allvarligt på, och vi bör verkligen göra vad vi kan för att stödja dem som drabbas. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 3. I det här betänkandet behandlas motioner som spänner över ett stort område. En del av dem behandlar frågor som har tagit ställning till, i vissa fall .