bet · H101UbU12 · 2014-04-08 00:00:00 — 2013/14:UbU12 Skolväsendet behandlar i detta betänkande 239 motionsyrkanden om skolväsendet från allmänna motionstiden och 2013. Av dessa behandlas 84 förenklat eftersom de i huvudsak överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionerna avser bl.a. skolpolitik och skolreformer, kommunernas resurstilldelning, fristående skolor, riksinternatskolor, skolplikt och rätt till utbildning, skolans värdegrund, nationella prov, lärarfrågor, bedömning och betygssättning, fortbildning av skolans personal, vissa undervisningsämnen, kvalitet, inflytande, skolbibliotek, it i skolan, lärverktyg, studie- och yrkesvägledning, elevhälsa, arbetsmiljö, kränkande behandling, jämställdhet och genuspedagogik. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, aviserade och beslutade propositioner, planerade eller vidtagna åtgärder, pågående arbete och utskottets tidigare ställningstaganden. I betänkandet finns 70 reservationer (S, MP, SD och V) och två särskilda yttranden (V). Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2013/14:Ub245 av i (S), 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 8, 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 2, 2013/14:Ub450 av Shadiye Heydari och (båda S), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 1, 2 och 13, 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 10 och 2013/14:N333 av (FP) yrkande 7. Reservation 1 (S) Reservation 2 (MP) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (V) Framtidens lärande och en likvärdig skola 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 5. Reservation 5 (S, MP) 2013/14:Ub376 av (MP), 2013/14:Ub502 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2013/14:Ub567 av m.fl. (S) yrkande 3 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 6. Reservation 6 (S, MP, V) Nationella regler för resursfördelningen till skolan 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 7 (V) 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 14. Reservation 8 (S) Likvärdighetsarbete för elever med hörselnedsättning 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 9 (MP) Lokal fond för särskilt stöd 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 17. Reservation 10 (MP) 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 5. Reservation 11 (V) Förutsättningar för fristående skolor 2013/14:Ub409 av och (båda MP), 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 4 samt 2013/14:Ub551 av m.fl. (S). Reservation 12 (MP) Reservation 13 (SD) Modernare regelverk för fristående skolor 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 21 och 26 samt 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 23. Reservation 14 (S, MP) Godkännande av enskild som huvudman 2013/14:Fi271 av m.fl. (S) yrkande 4, 2013/14:Fi283 av m.fl. (MP) yrkande 6, 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5, 2013/14:Ub397 av m.fl. (V) yrkande 1, 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 6, 2013/14:Ub452 av m.fl. (S), 2013/14:Ub474 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 5, 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkandena 22, 24 och 25 samt 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 15 (S) Reservation 16 (MP) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3. Reservation 19 (MP, V) 2013/14:Ub429 av och (båda S), 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 23 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 25. Reservation 20 (S, MP, V) Tillstånd och elevavgifter för riksinternatskolor 2013/14:Ub318 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 3 och 4. Reservation 21 (MP) 2013/14:Ub358 av (M) och 2013/14:Ub563 av (M). 2013/14:Ub447 av (M) yrkande 7. Skolplikt och rätt till utbildning 2013/14:Ub239 av (M), 2013/14:Ub325 av och (båda C), 2013/14:Ub381 av (MP), 2013/14:Ub407 av (FP), 2013/14:Ub426 av (S) och 2013/14:Ub532 av (M). Reservation 22 (MP) 2013/14:Ub464 av (KD), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 15–18 samt 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkandena 7 och 8. Reservation 23 (MP) Reservation 24 (SD) 2013/14:Ub413 av (KD), 2013/14:Ub533 av Finn och (båda M) och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 25 (MP) 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 26 (MP, V) En nationell samling för läraryrket 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 1. Reservation 27 (S, MP) 2013/14:Ub453 av (M), 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 7 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 5. Reservation 28 (S) Reservation 29 (MP) 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 9 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 10 och 12–14. Reservation 30 (S) Reservation 31 (MP) 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 8. Reservation 32 (S, MP, V) 2013/14:Ub251 av (S) och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 15 och 17. Reservation 33 (MP) 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 11 och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 1, 6 och 7. Reservation 34 (S) Reservation 35 (MP) 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkandena 3 och 8. Reservation 36 (MP) Fortbildning av skolans personal 2013/14:Kr257 av m.fl. (V) yrkande 7, 2013/14:Ub243 av (FP), 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 13. Reservation 37 (MP) Reservation 38 (V) 2013/14:Ub562 av (M) och 2013/14:Ub576 av m.fl. (MP) yrkande 20. Reservation 39 (MP) Utmaningar för duktiga elever 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 15 och 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 16. Reservation 40 (S) 2013/14:C280 av m.fl. (V) yrkande 14, 2013/14:Ub276 av (S) yrkande 1, 2013/14:Ub304 av (M), 2013/14:Ub506 av (C), 2013/14:Ub543 av (S) och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 11. Reservation 41 (MP) Reservation 42 (V) 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 43 (V) 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 34. Reservation 44 (S) Elevmajoritet i lokala styrelser 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 28. Reservation 45 (S, MP, V) 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 35. Reservation 46 (S, MP) 2013/14:Ub395 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2013/14:Ub415 av (M). Reservation 47 (MP, V) 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 29. Reservation 48 (S) 2013/14:Kr339 av i m.fl. (S) yrkande 24. Reservation 49 (S, MP) 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 50 (MP, V) 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 2. Reservation 51 (MP) 2013/14:Ju389 av (KD) yrkande 1, 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 18. Reservation 52 (S) Reservation 53 (V) 2013/14:Ub375 av (MP), 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkandena 12 och 15. Reservation 54 (MP) Reservation 55 (V) 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 5, 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 12 och 2013/14:A398 av m.fl. (MP) yrkande 20. Reservation 56 (S) Reservation 57 (MP) 2013/14:Ub201 av och (båda MP), 2013/14:Ub386 av (M), 2013/14:Ub399 av (M), 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 28, 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 26 och 2013/14:Ub579 av m.fl. (S). Reservation 58 (S, MP) 2013/14:So664 av m.fl. (MP) yrkandena 6, 7 och 9. Reservation 59 (MP) 2013/14:Ub208 av (S) yrkande 3 och 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 21. Reservation 60 (SD) 2013/14:Ub401 av (M), 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2013/14:Ub527 av Arhe Hamednaca (S), 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 30, 2013/14:Ub571 av m.fl. (S) yrkande 27 och 2013/14:Ub575 av (SD). Reservation 61 (S, MP) Reservation 62 (SD) 2012/13:Ub465 av m.fl. (S) yrkande 31 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 31. Reservation 63 (S, MP, V) 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 6, 2013/14:Ub565 av m.fl. (MP) yrkande 14 och 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 32. Reservation 64 (S) Reservation 65 (MP) Reservation 66 (V) 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 67 (MP, V) 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Reservation 68 (MP, V) 2013/14:Ub393 av m.fl. (V) yrkande 5, 2013/14:Ub499 av m.fl. (S) yrkande 1 och 2013/14:A405 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 69 (SD) Reservation 70 (V) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (S), i (C), (S), (FP), (KD), (SD), (V), (S), (FP) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 239 motionsyrkanden om skolväsendet från allmänna motionstiden och 2013, varav 84 yrkanden behandlas förenklat. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. skolpolitik och skolreformer, kommunernas resurstilldelning, fristående skolor, riksinternatskolor, skolplikt och rätt till utbildning, skolans värdegrund, nationella prov, lärarfrågor, bedömning och betygssättning, fortbildning av skolans personal, vissa undervisningsämnen, kvalitet, inflytande, skolbibliotek, it i skolan, lärverktyg, studie- och yrkesvägledning, elevhälsa, arbetsmiljö, kränkande behandling, jämställdhet och genuspedagogik. Flera av motionsyrkandena tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. En förteckning över dessa motionsyrkanden finns i bilaga 2. informerades av statssekreterare , , om Skolinspektionens tillsyn, av om bristfällig ljudmiljö i skolorna samt av och Skolinspektionen om skolors antagning av elever, av riksrevisor , , om tre rapporter inom ramen för granskningsstrategin Statens insatser på skolområdet (RiR 2013:11, RiR 2013:15 och RiR:2013:16) och av generaldirektör , , om 2012 (Programme for International Student ). Utskottet anordnade en öppen utfrågning om 2012 (2013/14:RFR12). Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och huvudmän. I det här betänkandet behandlas skolformsövergripande frågor. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör specifika skolformer i egna betänkanden: betänkande 2013/14:UbU9 om förskolan, betänkande 2013/14:UbU10 om och fritidshemmet, betänkande 2013/14:UbU11 om gymnasieskolan och betänkande 2013/14:UbU15 om vuxenutbildningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. stöd för framtidens lärande, en långsiktig skolpolitik, kunskap och uppföljning och skolans huvudmannaskap. Jämför reservationerna 1 (S), 2 (MP), 3 (SD), 4 (V) och 5 (S, MP). Satsningar för en kunskapsskola En modern kunskapsskola med kvalitet och kreativitet i centrum bör skapas, enligt kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 1. För att vända utvecklingen och höja kompetens prioriterar motionärerna mindre klasser och tidiga insatser, att ge alla elever möjligheter att lyckas genom ökad likvärdighet och investeringar i lärarna genom en lärarmiljard. Behovet av en långsiktig skolpolitik behandlas i motionens yrkande 2. Enligt motionärerna är det inte rimligt att ett barn som går i skolan kan få uppleva fyra olika regeringar med helt olika skolpolitik under sin skoltid. Lärare och elever måste få arbetsro och veta vad som gäller. Motionärerna uttalar att Socialdemokraterna därför är beredda att ta ett långsiktigt ansvar för den svenska skolan i form av blocköverskridande överenskommelser. I yrkande 13 framhåller motionärerna att det krävs ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. Ett program för kvalitetssäkring av den svenska skolan bör tas fram, med tydliga kvalitetsmått som alla skolor måste uppfylla. Dessutom bör system för uppföljning av elevernas kunskapsutveckling tas fram, och skolornas resultat bör utvärderas . För de skolor som inte når kvalitetsmåtten ska huvudmannen, kommunen eller den fristående skolan, ha en lagstiftad skyldighet att upprätta en handlingsplan som visar vilka åtgärder man avser att vidta för att förbättra resultaten. Skolor som inte möter kvalitetskraven ska ytterst kunna stängas. Ett nationellt skolutvecklingscenter bör inrättas med som huvudman, enligt kommittémotion 2013/14:Ub430 av m.fl. (MP) yrkande 2. Skolinspektionen gör ett viktigt arbete med att utvärdera kvaliteten i de svenska skolorna, men skolorna behöver enligt motionärerna ett tydligare stöd i sitt utvecklingsarbete än vad som erbjuds. I kommittémotion 2013/14:N210 av m.fl. (MP) yrkande 10 anser motionärerna att den samlade kunskapen om den sociala ekonomins betydelse bör förankras inom utbildningsväsendets olika delar för att skapa kunskap och långsiktig hållbarhet. Motionärerna lyfter fram att olika verksamheter inom den sociala ekonomin har tillgodosett behov som varken den privata eller den offentliga sektorn lyckats åstadkomma. I motion 2013/14:Ub450 av Shadiye Heydari och (S) begärs att det ska inrättas en kommission för att bl.a. utjämna skillnader i kognitiv förmåga i befolkningen och motverka segregerande polarisering i kunskapssamhället. Motionärerna konstaterar att de elever som inte når upp till ett s.k. PISA-minimum kommer att få svårt att förstå och använda sig av mycket enkel information. Framtidens lärande och en likvärdig skola I kommittémotion 2013/14:Ub568 av m.fl. (S) yrkande 12 uttalar motionärerna att det behövs en ny organisation som tar fram systematiska översikter av såväl nationell som internationell forskning inom lärandets område och sprider forskningsresultat så att de blir kända och kan komma till användning i alla skolor. Motionärerna anser att det skolforskningsinstitut som enligt regeringens förslag ska inrättas även bör få i uppdrag att arbeta med skolutveckling, i nära samarbete med landets lärosäten, skolverk/skolinspektion samt kommuner och fristående skolor. I kommittémotion 2013/14:Ub569 av m.fl. (S) yrkande 5 uttalar motionärerna att bör föra en politik för såväl höga kunskapsresultat som en likvärdig skola där varje elev når målen och utvecklar sin fulla potential, eftersom det inte finns någon motsättning mellan höga kunskapsresultat och en likvärdig skola. För att höja skolresultaten för alla elever behöver skolan ha höga positiva förväntningar på alla elever och ett mer inkluderande förhållningssätt. I kommittémotion 2013/14:Ub473 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att den svenska , gymnasieskolan och komvux ska få ett statligt huvudmannaskap och att regeringen skyndsamt ska utreda hur övergången till ett statligt huvudmannaskap ska gå till. Motionärerna konstaterar att skolan inte är likvärdig eftersom barnen får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Ett annat problem är det otydliga ledarskapet där stat och kommun delar på ansvaret. Enligt kommittémotion 2013/14:Ub396 av m.fl. (V) yrkande 8 bör det tillsättas en utredning med fokus på hur staten åter kan bli huvudman för den svenska skolan. Motionärerna anser att skolan har fjärmat sig alltmer från likvärdighet, att eleverna inte får den undervisning de behöver för att nå skolans mål och att det därför krävs en omorientering av den svenska skolpolitiken. För att nationell likvärdighet i utbildningen ska kunna uppnås måste staten få en tydligare roll för att samordna och stödja skolans arbete. I motion 2013/14:Ub245 av i (S) anser motionären att man bör undersöka möjligheten att införa en regional nivå i skolsystemet som ska stödja kommunerna, ha direkt kontakt med skolcheferna, garantera likvärdigheten och stödja lärarna. På så sätt skulle man enligt motionären kunna få en likvärdig skola utan att lägga ansvaret på staten. I motion 2013/14:N333 av (FP) yrkande 7 framhåller motionären att det behövs ett statligt huvudmannaskap för att lyfta skolans status, kvalitet och likvärdighet och att man skulle kunna låta gå före och bli försöksområde för statligt huvudmannaskap. Bakgrund och gällande rätt Satsningar för en kunskapsskola I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges de grundläggande syftena med utbildningen inom skolväsendet. I bestämmelsen stadgas bl.a. att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Vidare sägs att det i utbildningen ska tas hänsyn till barns och elevers olika behov och att barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Bestämmelsen är gemensam för hela skolväsendet och kompletteras för varje skolform av bestämmelser i respektive skolformskapitel i skollagen som anger syftet med utbildningen i den aktuella skolformen. Skolans kunskapsuppdrag beskrivs i läroplanerna samt i kurs- och ämnesplanerna för varje skolform. I 1 kap. 9 § skollagen anges att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Begreppet likvärdig innebär inte att utbildningen ska vara likformig i betydelsen likadan utan att kvaliteten i verksamheten ska vara så hög att de fastställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs. Hur verksamheten ska utformas för att nå de fastställda målen kan variera beroende på lokala behov och förutsättningar. (Se prop. 2009/10:165 s. 638). I 3 kap. 3 § skollagen finns en bestämmelse om barnens och elevernas lärande och personliga utveckling. I bestämmelsen sägs att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Regleringen innebär inte att huvudmannen kan nöja sig med att en elev når den lägsta godtagbara kunskapsnivån. Syftet är att markera att ambitionen måste vara högre än så. Tillgängliga resurser kan inte heller bara riktas mot de svagaste eleverna, utan även de som har lättare att nå utbildningens mål har rätt till ledning och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. (Se prop. 2009/10:165 s. Förutsättningen för att alla elever ska få möjlighet att nå målen för utbildningen är att särskilt stöd ges till de elever som av olika anledningar har svårt att nå målen (se prop. 2009/10:165 s. 286). Varje huvudman inom skolväsendet ska på huvudmannanivå systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbildningen (se 4 kap. skollagen). Enligt skollagen ska det systematiska kvalitetsarbetet inriktas mot att uppfylla de nationella målen för utbildningen, och detta ska dokumenteras. har tagit fram allmänna råd med kommentarer, Systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet, som även har publicerats i SKOLFS 2012:98. De allmänna råden, som riktar sig till huvudmän, förskolechefer och rektorer, gäller för samtliga skolformer och fritidshem och syftar till att ge vägledning till huvudmäns samt förskole- och skolenheters systematiska kvalitetsarbete för en ökad måluppfyllelse. Regeringen gav utvärdering (IFAU) i uppdrag att utvärdera effekterna på elevernas kunskapsresultat av den satsning att stödja ett urval av grundskolor (maximalt tio stycken) i utanförskapsområden som regeringen gav i uppdrag att genomföra (U2012/1875/S och U2011/6863/S). Satsningen beräknas pågå och syftar till att utveckla metoder för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och därmed höja kunskapsresultaten. Uppdraget ska redovisas till (och ) . Regeringen gav därefter med utgångspunkt i betänkande och tillkännagivande (2010/11:UbU7) IFAU i uppdrag att utvärdera de senaste årens stora skolreformer (U2012/7283/S och U2011/2269/S). IFAU ska sammanställa egeninitierade och andras utvärderingar och uppdrag, som är relevanta för detta uppdrag. IFAU kan komplettera med nya studier för det fall det krävs för att kunna ge en samlad bild. Uppdraget är begränsat till att omfatta grund- och gymnasieskolan. IFAU ska i genomförandet av uppdraget, där det är möjligt, särskilt beakta aspekter som betygsresultat och fullföljandet av utbildning, liksom kön, utländsk bakgrund och tid i . Uppdraget ska redovisas till () . Utredningen om förbättrade resultat i (U 2012:04) redovisade uppdraget om att bedöma när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt (se SOU 2013:30). Utredaren konstaterade sammanfattningsvis att effekterna av de olika åtgärderna är osäkra och att det helt klart tar tid innan de kan förväntas få genomslag i de internationella studierna, att det tar olika för olika åtgärder och att det handlar om en successiv process. I utredningens slutbetänkande Utvärdera för utveckling – om utvärdering av skolpolitiska reformer (SOU 2014:12) understryks behovet av att beslut och reformer vilar på en ordentlig kunskapsgrund. Enligt utredningen bör det för varje åtgärd som vidtas tydligt framgå på vilket sätt åtgärden är tänkt att påverka skolan, och vad som styrker denna slutsats. Enligt utredningen har forskning och utvärdering en central roll både inför utformningen och vid utvärderingen av reformer. För att fler lärare ska kunna gå vidare i karriären inom yrket och göra läraryrket mer attraktivt genomförs en karriärutvecklingsreform för lärare (prop. 2012/13:36, bet. 2012/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). Syftet med reformen är att lärare ska få möjlighet att utveckla sin professionalism så att de i högre grad kan bidra till att elevernas resultat förbättras. Reformen förstärks genom att den omfattar lönepåslag till ca 15 000 förstelärartjänster. föreslås motsvarande ökningar omfattande ca 17 000 förstelärartjänster. (Se prop. 2013/14:1 utg.omr. 16, bet. 2013/14:UbU1, rskr. 2013/14:104.) Regeringen bedömde budgetproposition att medel borde avsättas för att utöka speciallärarutbildningen med 100 utbildningsplatser . Regeringen uttalade i samband med detta att det för att möta elever i behov av särskilt stöd krävs en bred kompetens hos lärare i allmänhet och hos lärare med specialpedagogisk kompetens i synnerhet. Den komplexa problembilden och de sviktande skolresultaten för många av dessa elever medför att ytterligare kompetens på området bör finnas i skolan. Regeringen beslutade att tillsätta en grundskoleutredning (dir. 2014:41). En särskild utredare ska föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas. Utredaren ska vidare utreda och föreslå dels hur en förlängning av skolplikten med för de elever i nuvarande årskurs 9 som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program kan utformas och införas, dels hur en obligatorisk sommarskola, riktad till samma elevgrupp och för elever i nuvarande årskurs 8 som löper risk att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program, kan utformas och genomföras. En särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda och genomföra inrättandet av ett skolforskningsinstitut (se dir. 2014:7). Myndigheten ska ansvara för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som kan bidra till ökad kunskap om vetenskapligt väl underbyggda och effektiva metoder och arbetssätt i skolväsendet. Syftet är att öka måluppfyllelsen och förbättra kunskapsresultaten i skolan. Utredaren har i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Regeringen föreslår i propositionen Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram (2013/14:160) ändringar i skollagen i syfte att förtydliga reglerna om stöd och särskilt stöd samt förenkla lärarnas arbete med åtgärdsprogram och annan dokumentation.