uprotokoll · H1A1AU9p · 2013-11-21 00:00:00 — UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2013/14:9 Meddelande om den sociala dimensionen av EMU Utskottet överlade med regeringen, företrädd av statsrådet , om kommissionens meddelande KOM (2013) 690 om den sociala dimensionen av EMU. Underlaget utgjordes av faktapromemoria 2013/14:FPM19. Statsrådet redogjorde för regeringens preliminära ståndpunkt i enlighet med faktapromemorian. Ordföranden konstaterade att det fanns en majoritet för regeringens ståndpunkt. S-, MP- och V-ledamöterna anmälde en avvikande mening (bilaga 2). Vid överläggningen närvarade även tjänstemän från . Förslag till beslut om ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning. Utskottet inledde subsidiaritetsprövningen av COM(2013) 740. Utskottet ansåg att förslaget inte strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna paragraf förklarades justerad. Utskottet justerade protokoll 2013/14:8 Kansliet meddelade att kommer till utskottet för att informera om en granskningsrapport om instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända. Internationella möten och inkommande besök Kansliet informerade om ett besök från där fokus är jämställdhetsfrågor. Arhe Hamednaca (S) i (S) N = Närvarande V = Votering – = Frånvarande x = Ledamöter som deltagit i handläggningen o = Ledamöter som härutöver har varit närvarande ) = Del av dagordningspunkten AU 2013/14:9 Överläggning om kommissionens meddelande om den sociala dimensionen av EMU Avvikande mening (S, MP, V) Det finns goda skäl att stärka den sociala dimensionen av EU och EMU. Det råder en obalans inom EU mellan skyddet för grundläggande fackliga fri- och rättigheter, inklusive kollektivavtalens ställning, och den fria rörligheten. Risken för social dumpning är en realitet. Utmaningarna inom EU både när det gäller den höga arbetslösheten och de sociala problem som drabbar många människor är stora och angelägna. Det är därför välkommet att Kommissionen nu presenterar ett meddelande om den sociala dimensionen av EMU för att lyfta och stärka politiken inom dessa områden. Vi välkomnar förslaget om en resultattavla och kan i allt väsentligt ställa oss bakom regeringens ståndpunkt med anledning av meddelandet, men vi saknar en mycket viktig del: skyddet av de grundläggande fackliga fri- och rättigheterna och därmed av kollektivavtalens ställning. Utgångspunkten för den svenska arbetsmarknadsmodellen är att arbetsmarknadens parter träffar kollektivavtal om arbets- och anställningsvillkor. Det grundläggande skyddet inom arbetsrätten är lagreglerat, men lagstiftningen är i stora stycken dispositiv, vilket innebär att parterna genom kollektivavtal kan komma överens om att andra regler ska gälla. Den svenska modellen ger därigenom stora möjligheter att göra lokala anpassningar av lagstiftningen, vilket innebär ett reellt arbetstagarinflytande. Modellen har gett goda villkor för löntagarna och konkurrenskraftiga villkor för företagen. De allra flesta av dem som arbetar på den svenska arbetsmarknaden omfattas av kollektivavtal. Vid en internationell jämförelse skapar den svenska modellen stort utrymme för flexibilitet som den resulterar i låg konfliktgrad när det gäller stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Kommissionens meddelande innebär inte något steg framåt när det gäller att säkerställa den svenska modellen och de svenska kollektivavtalens ställning. I samband med att hela EU nu diskuterar hur den sociala dimensionen inom EU och EMU kan stärkas bör föra fram kravet på ett socialt protokoll. har gjort ett tillkännagivande till regeringen med just denna innebörd (2012/13:AU5, rskr 2012/13:53) : Den fria rörligheten inom EU är viktig. Människor ska kunna röra sig fritt och arbeta var de vill inom EU, men det får inte utnyttjas för att pressa ned lönerna, försämra villkoren eller hota rätten att teckna kollektivavtal och får aldrig användas för social dumpning. Lika lön för lika arbete enligt lagar och avtal ska gälla i hela EU. Principen om att svenska kollektivavtal ska gälla på svenska arbetsplatser handlar om att alla arbetstagare ska behandlas lika och om allas rätt till likvärdiga löner och arbetsvillkor oavsett nationalitet. Mänskliga rättigheter, däribland de grundläggande fackliga rättigheterna, måste få ett bättre skydd inom EU. EU:s ekonomiska friheter ska inte överordnas mänskliga rättigheter. Utskottet anser att bör kräva att EU ska anta ett juridiskt bindande socialt protokoll, som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter såsom den fria förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal gäller inom EU och att dessa inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. Anställda ska bl.a. ha rätt att vidta sympatiåtgärder för löntagare i ett annat land. En sådan femte frihet bör gälla inom hela EU och komplettera dagens fyra friheter på den inre marknaden, som handlar om fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna Mot bakgrund av detta anser vi att den svenska ståndpunkten bör kompletteras med krav på ett socialt protokoll i enlighet med tillkännagivande.